ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
____________________________________________________________________________________
06 червня 2018 року Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі: головуючого судді Чернишової Є.Ю., за участі секретаря Пруднікової П.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Фастівський міськрайонний відділ державної реєстрації актів цивільного стану головного територіального управління юстиції у Київській області про оспорювання батьківства,-
24.11.2017 року позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2, третя особа: Фастівський міськрайонний відділ державної реєстрації актів цивільного стану головного територіального управління юстиції у Київській області про оспорювання батьківства, мотивуючи вимоги тим, що з відповідачем по справі він перебував у зареєстрованому шлюбі, від подружнього життя мають доньку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, він був записаний батьком дитини. Однак спільне подружнє життя з відповідачкою не склалося, тому шлюб був розірваний. В період подружнього життя у позивача виникли сумніви відносно того, що він не являється батьком дитини, оскільки донька не схожа на нього та його рідню. В даний час у нього виникли обґрунтовані сумніви в тому, що він не є біологічним батьком дитини так, як недавно він довідався від знайомих про те, що мати відповідачки говорила їм, що дитина не від нього і він не є батьком дитини. Тому у позивача є сумніви в тому чи являється він біологічним батьком дитини, які бажає підтвердити проведенням генетичного дослідження.
На підставі викладеного просив зобов'язатиФастівський міськрайонний відділ державної реєстрації актів цивільного стану головного територіального управління юстиції у Київській області виключити відомості про батьківство ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, уродженця м. Фастова Київської області, громадянина України, з актового запису №146 від 05.04.2006 року про народження ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3, зробленого відділом реєстрації актів цивільного стану Фастівського міськрайонного управління юстиції Київської області в Книзі реєстрації народжень.
Позивач в судове засідання не з'явився, повідомлений вчасно та належним чином, через канцелярію суду надав заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, проти винесення заочного рішення не заперечує.
Відповідач в судове засідання не з'явилася, про час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, причини неявки суду не повідомила, відзиву на позовну заяву не надіслала.
Третя особа в судове засідання не з'явилась, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, через канцелярію суду надали заяву про розгляду справи за їх відсутність, заперечень проти позову не має.
В порядку статті 280 ЦПК України, зі згоди позивача суд вважає можливим провести розгляд справи у відсутності відповідача та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ст. 6 СК України правовий статус дитини має особа до досягнення нею повноліття. Малолітньою вважається дитина до досягнення нею чотирнадцяти років. Неповнолітньою вважається дитина у віці від чотирнадцяти до вісімнадцяти років.
Судом встановлено, що 04 листопада 2005 року відділом реєстрації актів цивільного стану Фастівського міськрайонного управління юстиції Київської області зареєстровано шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, про що зроблений відповідний актовий запис № 420 /а.с.4/.
Від спільного подружнього життя сторони мають малолітню дочку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується свідоцтвом про народження, виданим 05.04.2006 року відділом реєстрації актів цивільного стану Фастівського міськрайонного управління юстиції Київської області. Батьками дитини у свідоцтві зазначені ОСОБА_1 та ОСОБА_2 /а.с.6/.
19 грудня 2006 року шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 був розірваний, що підтверджується свідоцтвом про розірвання шлюбу /а.с.5/.
Згідно з наявної в матеріалах справи копії витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до статей 126, 133, 135 Сімейного кодексу України, записана ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, місце народження: Україна, Київська область, м. Фастів. Вказані відомості про батька: ОСОБА_1, громадянин України, українець; про матір: ОСОБА_2, громадянка України, українка /а.с.8/.
Відповідно до довідки виконавчого комітету Фастівської міської ради Київської області №1693 від 21.11.2017 року, ОСОБА_2 проживає в АДРЕСА_1 без реєстрації /а.с.9/.
Відповідно до п.11 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 15.05.2006 р. №3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного Кодексу України» судам слід ураховувати, що відповідно до ст. 136 СК оспорювання батьківства можливе тільки після реєстрації народження дитини і до досягнення нею повноліття, а в разі її смерті не допускається. Оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст. 136 СК, - шляхом пред'явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (ст. 138 СК), - звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини.
Позивач стверджує, що в нього існують сумніви щодо кровного споріднення з дитиною ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.
У відповідності до ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Так, 11 грудня 2017 року ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області, за клопотанням позивача у даній справі було призначено судово-генетичну експертизу, проведення якої було доручено експертам Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи. Витрати по проведенню експертизи покладено на позивача.
Однак, 27 березня 2018 року вищевказана ухвала була повернута до суду без виконання у зв'язку із тим, що в призначені дати ОСОБА_2, з дитиною - ОСОБА_3, на відбір зразків крові не з'явилась.
Відповідно до ст. 109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з'ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.
Під час розгляду справи про встановлення батьківства суд повинен враховувати роз'яснення Пленуму Верховного Суду України, викладені в п. 9 Постанови від 15 травня 2006 р. № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», де зазначено, що у разі, коли ухилення сторони у справі щодо визнання батьківства від участі в експертизі або від подання необхідних матеріалів, документів тощо унеможливлює її проведення, суд відповідно до ст. 146 ЦПК України може визнати факт, для з'ясування якого її було призначено, або відмовити в його визнанні (залежно від того, хто зі сторін ухиляється, а також яке значення має для них ця експертиза).
Суд вважає доведеним, що не спростовано і самим відповідачем, що ОСОБА_1 не являється біологічним батьком ОСОБА_3, оскільки відповідач ухиляється від проведення судово-генетичної експертизи на встановлення батьківства з невідомих суду причин.
Відповідно до п. п. 20 п. 1 Розділу ІІІ Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18 жовтня 2000 року №52/2 з відповідними змінами, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану.
Відповідно до ст. 134 СК України на підставі заяви осіб, зазначених у статтях 126, 127 СК України або рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до Книги реєстрації народжень та видає нове Свідоцтво про народження.
Суд вважає за необхідне задовольнити вимоги позивача про виключення відомостей з Актового запису № 146 про народження дитини ОСОБА_3 відомостей про його батьківство.
Враховуючи зазначене, відповідно до Сімейного кодексу України та керуючись статтями Цивільного процесуального кодексу України, суд, -
Виключити відомості про батьківство ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, уродженця м. Фастова Київської області, громадянина України, з актового запису №146 від 05.04.2006 року про народження ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3, вчиненого відділом реєстрації актів цивільного стану Фастівського міськрайонного управління юстиції Київської області в Книзі реєстрації народжень.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку та подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено до Апеляційного суду Київської області шляхом подачі апеляційної скарги через Фастівський міськрайонний суд Київської області за правилами, встановленими в ст. ст. 354-356 ЦПК України відповідно, з урахуванням положень п. 15.5 ч. 1 розд. VII «Перехідні положення» цього Кодексу.

Суддя Є.Ю.Чернишова