14.05.2018 Справа № 756/3115/18
Справа № 756/3115/18
Провадження № 2/756/3362/18
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
14 травня 2018 року Оболонський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді - Пересунька Я.В.,
при секретарі - Шецкіній О.Г.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом публічного акціонерного товариства «Київенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надані житлово-комунальні послуги, -
У березні 2018 року публічне акціонерне товариство "Київенерго" звернулось до суду з указаним позовом, просить стягнути із ОСОБА_1 заборгованість за надані послуги з центрального опалення у розмірі 23 597 грн 41 коп., за постачання гарячої води - 8 425 грн 90 коп., три проценти річних та інфляційні втрати - 5 275 грн 01 коп., а також судові витрати у виді судового збору.
Позов обґрунтовано тим, що ПАТ "Київенерго" визначено обов'язковим виконавцем послуг з централізованого опалення та гарячого водопостачання для житлових будинків комунальної власності згідно Закону України "Про внесенні змін до деяких законів України щодо удосконалення розрахунків за енергоносії".
ОСОБА_1 проживає за адресою: квартира АДРЕСА_1 та є споживачем послуг, які надає позивач.
Станом на 1 грудня 2017 року відповідач має борг у розмірі 32 023 грн 31 коп. (що складається із боргу за централізоване опалення - 23 597 грн 41 коп., постачання гарячої води - 8 425 грн 90 коп.) і вказана сума разом із інфляційними втратами та трьома процентами річних підлягає стягненню з неї в судовому порядку.
Представник позивача в судове засідання не з'явилася, через канцелярію суду подала письмову заяву про розгляд справи за її відсутності, в якій також додала, що позов підтримує та не заперечує проти заочного розгляду справи.
Відповідач в судове засідання не з'явилася, свого представника до суду не направила, про дату, час і місце судового розгляду повідомлялася належним чином у встановленому законом порядку, причини неявки суду повідомлено не було.
11 травня 2018 року через канцелярію суду надійшов лист від батька відповідача - ОСОБА_2, в якому він просить зупинити провадження у справі у зв'язку з тим, що відповідач з 2017 року перебуває на тривалому стаціонарному лікуванні за межами України у зв'язку з онкологічним захворюванням.
Проте оскільки ОСОБА_2 не має повноважень на представлення в суді інтересів своєї повнолітньої дочки, а до вищевказаного листа не додано належних доказів перебування відповідача за межами України на довготривалому лікуванні у зв'язку з важкою хворобою , то суд робить висновок про відсутність підстав для вирішення питання про зупинення провадження у справі.
Враховуючи, що представник позивача не заперечує проти заочного розгляду справи, а належним чином повідомлений відповідач в судове засідання не з'явилася, то відповідно до вимог ст.ст. 280, 281 ЦПК України, суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів.
Дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах справи, суд встановив відповідні обставини справи та робить наступні висновків.
ПАТ «Київенерго» визначено обов'язковим виконавцем послуг з централізованого опалення та гарячого водопостачання для житлових будинків комунальної форми власності, згідно Закону України № 1198-VІІ від 10.04.2014 року «Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення розрахунків за енергоносії» з 01.07.2014 року.
Згідно із п.1 ч.1 ст.1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», житлово-комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та перебування осіб у жилих і нежилих приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил.
Відповідно до ч. 2-4 ст. 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», учасниками відносин у сфері житлово-комунальних послуг є: власник, споживач, виконавець, виробник. Виробник послуг може бути їх виконавцем.
Виконавцем послуг з централізованого опалення та послуг з централізованого постачання гарячої води для об'єктів усіх форм власності є суб'єкт господарювання з постачання теплової енергії (теплопостачальна організація).
Відносини між учасниками правовідносин в сфері надання житлово-комунальних послуг, зокрема, в частині надання послуг з центрального опалення врегульовано нормами Закону України «Про житлово-комунальні послуги» та положеннями Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення та типового договору про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених Постановою КМУ від 21.07.2005 № 630.
Відповідно до п.11 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодних та гарячої води і водовідведення та типового договору про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення (далі - Правила) у разі встановлення будинкових засобів обліку води у багатоквартирному будинку, де окремі квартири обладнані квартирними засобами обліку, споживач, який не має квартирних засобів обліку, оплачує послуги згідно з показаннями будинкових засобів обліку, не враховуючи витрати води виконавця, юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, які є власниками або орендарями приміщень у цьому будинку, та сумарних витрат води за показаннями усіх квартирних засобів обліку. Різниця розподіляється між споживачами, які не мають квартирних засобів обліку, пропорційно кількості мешканців квартири в разі відсутності витоків із загально будинкової мережі, що підтверджується актом обстеження, який складається виконавцем у присутності не менш як двох мешканців будинку.
Відповідно до п.18 Правил, розрахунковим періодом для оплати послуг є календарний місяць. Плата за послуги вноситься не пізніше 20 числа місяця, що настає за розрахунковим, якщо договором не встановлено інший строк.
Згідно з п.21 Правил, у разі відсутності у квартирі (будинку садибного типу) та на вводах у багатоквартирний будинок засобів обліку води і теплової енергії плата за надані послуги справляється згідно з установленими нормативами (нормами) споживання, з централізованого опалення - з розрахунку за 1 кв. метр (куб. метр) опалювальної площі (об'єму) квартири (будинку садибного типу) та додатково за перевищення розрахункової потужності приладів опалення (радіаторів) згідно з законодавством.
Пунктом 30 Правил визначено, що споживач зобов'язаний: 1) оплачувати послуги в установлені договором строки; 2) забезпечувати доступ до мережі, арматури, квартирних засобів обліку, розподільчих систем представника виконавця за наявності в нього відповідного посвідчення: для ліквідації аварій - цілодобово; для встановлення і заміни санітарно-технічного та інженерного обладнання, проведення технічного і профілактичного огляду, зняття контрольних показників квартирних засобів обліку - згідно з умовами договору; 3) дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг; 4) забезпечувати цілісність квартирних засобів обліку та не втручатися в їх роботу; 5) у разі несвоєчасного внесення плати за послуги сплачувати пеню у встановлених законом та договором розмірі; 6) виконувати інші обов'язки відповідно до законодавства.
Відповідно до п.5 ч.3 ст.20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач зобов'язаний оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом.
Згідно із ст. 509 ЦК України зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку.
Статтею 525 ЦК України визначено, що одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.
Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов'язання повинні виконуватися належним чином відповідно до умов договору, вимог кодексу, актів законодавства, а при відсутності таких вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
З матеріалів справи вбачається, що станом на 01.12.2017 року заборгованість відповідача перед позивачем складається із заборгованості за надані послуги з центрального опалення 23 597 грн. 41 коп. та за надані послуги з постачання гарячої води 8 425 грн. 90 коп., 3% річних та інфляційні втрати - 5 275 грн. 01 коп.
Як вбачається з матеріалів справи, позивач 24 травня 2017 року звертався до відповідача з вимогою про сплату боргу в якій також запропоновано, в разі неможливості оплати суми заборгованості одним платіжним документом, укласти угоду про розстрочення сплати заборгованості.
Станом на час звернення до суду з позовом заборгованість не погашено.
Згідно ст. 509 ЦК України зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку.
Зобов'язання боржника сплатити певну грошову суму на користь кредитора відповідно до цивільно-правового договору або з інших підстав, визначених законом, є грошовим зобов'язанням.
Таким чином, правовідношення, в якому замовник зобов'язаний оплатити надану послугу в грошах, а виконавець має право вимагати від замовника відповідної оплати, тобто в якому передбачено передачу грошей як предмета договору або сплату їх як ціни договору, є грошовим зобов'язанням.
З огляду на викладене, правовідносини, які склалися між сторонами, є грошовим зобов'язанням, у якому, серед інших прав і обов'язків сторін на боржника покладено виключно певний цивільно-правовий обов'язок з оплати отриманих житлово-комунальних послуг, якому кореспондує право вимоги кредитора вимагати сплату грошей за надані послуги.
Статтею 610 ЦК України передбачено, що порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання).
Відповідно до ч. 1 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов'язання або не виконав його у строк, встановлений договором.
Частиною другою статті 625 ЦК України передбачено, що боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності суд приходить до висновку, що заявлені позовні вимоги ґрунтуються на вимогах закону, а тому підлягають задоволенню в повному обсязі.
За таких обставин позов підлягає задоволення повністю із стягненням з відповідача на користь позивача заборгованості з централізованого опалення та гарячого водопостачання, з урахуванням інфляційних втрат і 3 % річних.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати, понесені останнім, які складаються з судового збору, в розмірі 1762,00 грн.
Керуючись ст. ст. 81, 83, 89, 223, 264-266, 274-279, 280-282, 289 ЦПК України, Законом України «Про житлово-комунальні послуги», ст. ст. 526, 625, 638, 642 ЦК України, ЗУ «Про судовий збір», суд
Позов публічного акціонерного товариства «Київенерго» - задоволити.
Заочне рішення може бути переглянуто Оболонським районним судом м.Києва за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем до Оболонського районного суду м. Києва протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення суду може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку до Апеляційного суду м. Києва, шляхом подання через Оболонський районний суд м.Києва апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення набирає законної сили після закінчення зазначених строків або після розгляду справи в апеляційному порядку Апеляційним судом м. Києва, якщо його не буде скасовано.
Суддя Я.В. Пересунько