Р. С. З. № 38
У Х В А Л А

про відкриття провадження у цивільній справі

14 грудня 2018 року суддя Маньківського районного суду, Черкаської області І.Д.Калієвський, розглянувши матеріали за позовом ОСОБА_2 до Дзензелівської сільської ради Маньківського району Черкаської області про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулася в суд з позовом до відповідача про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом.

На підставу своїх вимог спирається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Дзензелівка Маньківського району Черкаської області у віці 60 років помер позивача батько ОСОБА_4, про що ІНФОРМАЦІЯ_1 в книзі реєстрації актів про смерть зроблено відповідний актовий запис за №14, що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_2, виданим ІНФОРМАЦІЯ_1 виконкомом Дзензелівської сільської ради Маньківського району Черкаської області.

Довідка Дзензелівської сільської ради Маньківського району Черкаської області від 26.09.2018 року №1033 підтверджує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Дзензелівка Маньківського району Черкаської області помер ОСОБА_4, який проживав та був зареєстрований АДРЕСА_1

Також дана довідка підтверджує, що спадкоємцями першої черги за законом після смерті ОСОБА_4 є дочка ОСОБА_2 та син ОСОБА_5.

На час смерті спадкодавець проживав у власному житловому будинку разом із його дружиною ОСОБА_6, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 в АДРЕСА_1

Заповіт від імені померлого ОСОБА_4 Дзензелівською сільською радою не посвідчувався.

Після смерті ОСОБА_4 спадщину прийняла та переоформила на своє ім'я частину належного майна (земельну частку - пай) його дружина (позивача мати) ОСОБА_6, що підтверджується даними Свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 19.01.2002 року державним нотаріусом Маньківської державної нотаріальної контори Заїчко В.П., спадкова справа №23 за 2002 рік.

Тобто, його мати ОСОБА_6 як спадкоємиця за законом єдина прийняла спадщину після смерті свого чоловіка (його батька) ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Дзензелівка Маньківського району Черкаської області, про що отримала відповідне Свідоцтво про право на спадщину за законом.

Позивача мати ОСОБА_6 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 у віці 73 років в селі Кривець Маньківського району Черкаської області, про що 27.08.2015 року складено відповідний актовий запис за №22, що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_3, виданим 27.08.2015 року виконавчим комітетом Дзензелівської сільської ради Маньківського району Черкаської області.

Довідка Дзензелівської сільської ради Маньківського району Черкаської області від 27.08.2015 року №967, видана ОСОБА_2 підтверджує, що вона здійснювала догляд по день смерті, вела спільне господарство і за власні кошти похоронила свою матір ОСОБА_6, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2.

Довідка Дзензелівської сільської ради Маньківського району Черкаської області від 26.09.2018 року №1032 підтверджує, що ІНФОРМАЦІЯ_2 в селі Дзензелівка Маньківського району Черкаської області померла ОСОБА_6, яка проживала та була зареєстрована в АДРЕСА_1

Також дана довідка підтверджує, що спадкоємцями першої черги за законом після смерті ОСОБА_6 є дочка ОСОБА_2 та син ОСОБА_5.

На час смерті спадкодавець проживала у власному житловому будинку покійного чоловіка ОСОБА_4, в АДРЕСА_1

Заповіт від імені померлої ОСОБА_6 Дзензелівською сільською радою не посвідчувався.

Після смерті її матері ОСОБА_6 позивач подала заяву про прийняття спадщини до Маньківської державної нотаріальної контори, де за її заявою заведено спадкову справу №385 за 2015 рік, номер у Спадковому реєстрі - 58212042, що підтверджується Витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі №42122947 від 14.11.2015.

2 липня 2016 року державним нотаріусом Маньківської державної нотаріальної контори Шевченко Н.Г., на ім'я позивача видано Свідоцтво про право на спадщину за законом, зареєстроване в реєстрі за №2-943.

Даним Свідоцтвом нотаріусом посвідчено, що на підставі ст. 1261 Цивільного кодексу України, спадкоємцем зазначеного в цьому свідоцтві майна ОСОБА_6, 1942 року народження, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 є її дочка - ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1, що проживає в селі Кривець Маньківського району Черкаської області.

Тобто, позивач переоформила на своє ім'я спадкове майно після смерті її матері, про що отримала відповідне Свідоцтво про право на спадщину за законом від 2 липня 2016 року.

Спадкове майно, на яке видано це свідоцтво складається з приватизованої земельної ділянки площею 2,1524 га., що розташована в адмінмежах Дзензелівської сільської ради Маньківського району Черкаської області, переданої для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, належної спадкодавцю на підставі державного акту на право приватної власності на землю НОМЕР_4, виданого Дзензелівською сільською радою Маньківського району Черкаської області 10.04.2002 року.

Разом з тим, позивача брат ОСОБА_5 (вказаний у довідках Дзензелівської сільської ради), спадщину після смерті батьків не приймав, та надав позивачу заяву, якою підтверджує, що відмовляється від спадщини після смерті матері ОСОБА_6, померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 та після смерті батька ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1.

Таким чином, позивач є єдиним спадкоємцем за законом після смерті її матері ОСОБА_6, померлої ІНФОРМАЦІЯ_2.

Після смерті ОСОБА_6 залишилось інше спадкове майно, яке вона попередньо прийняла у спадщину після смерті свого чоловіка ОСОБА_4, але не переоформила своїх спадкових прав. Дане майно - житловий будинок з надвірними будівлями і спорудами по АДРЕСА_1, - входить до складу прийнятої спадщини, та разом з тим на дане майно відсутній правовстановлюючий документ.

В процесі оформлення спадщини виявилось, що у позивача немає можливості оформити у спадщину в нотаріальному порядку в порядку спадкування за законом вказане спадкове майно.

19.09.2018 року позивач звернулась до Маньківської державної нотаріальної контори з письмовою заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами по АДРЕСА_1, який належав позивача батькові ОСОБА_4, який прийняла у спадщину позивача мати ОСОБА_6.

Згідно листа за вих. №2011/02-31 від 19.09.2018 року державним нотаріусом Маньківської державної нотаріальної контори Шевченко Н.Г., її надано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 19.09.2018 року.

Відмова у видачі свідоцтва про право на спадщину на належний покійному ОСОБА_4 житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами мотивована тим, що відсутній правовстановлюючий документ на спадкове майно.

Згідно п.4.12 п.4 гл.10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року №296/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22 лютого 2012 року за №282/20595, свідоцтво про право на спадщину видається за наявності у спадковій справі всіх необхідних документів.

У відповідності до пункту 4.15 пункту 4 глави 10 розділу ІІ Порядку, видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкодавцеві.

Оскільки ОСОБА_2 не було пред'явлено правовстановлюючий документ на житловий будинок, постановлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на житловий будинок, який належав ОСОБА_4, - відмовити.

Разом з тим, згідно наведеної у вказаній постанові інформації повідомлено, що згідно довідки №1001 виданої Дзензелівською сільською радою Маньківського району Черкаської області за місцем проживання померлого ОСОБА_4, зі спадкодавцем на день смерті була зареєстрована та проживала дружина ОСОБА_6, 1942 року народження.

Оскільки ОСОБА_6 не зверталася до Маньківської державної нотаріальної контори з заявою про відмову від прийняття спадщини (пункт 1 статті 1273 глави 87 Цивільного кодексу України), вона вважається такою, що прийняла спадщину (пункт 3 статті 1268 глави 87 Цивільного кодексу України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї).

Також повідомлено, що на підставі заяви ОСОБА_2 від 14.11.2015 року про прийняття спадщини за законом після смерті матері - ОСОБА_6, померлої ІНФОРМАЦІЯ_2, державним нотаріусом Маньківської державної нотаріальної контори Шевченко Н.Г., була відкрита спадкова справа №385 за 2015 рік. За даними Спадкового реєстру було перевірено наявність відкритої спадкової справи, спадкового договору чи заповіту, складеного спадкодавцем. На момент заведення спадкової справи, заповіти, спадкові договори та спадкові справи на ім'я та від імені ОСОБА_6 були відсутні.

У видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на належний спадкодавцеві будинок відмовлено, одночасно надано інформацію про те, що спадкова справа за заявою позивача заведена, інших спадкоємців за наявною інформацією немає.

Таким чином, за сукупності інформації, яка міститься у довідках Дзензелівської сільської ради Маньківського району Черкаської області від 26.09.2018 року №1033, від 27.08.2015 року №967, від 26.09.2018 року №1032, у свідоцтвах про спадщину за законом від 19.01.2002 року, від 02.07.2016 року, у постанові державного нотаріуса Маньківської державної нотаріальної контори Шевченко Н.Г., від 19.09.2018 року, з урахуванням відмови від спадщини ОСОБА_5, вбачається, що єдиним спадкоємцем з кола спадкоємців, визначеного законом, який реалізував свої права на спадкування, є лише ОСОБА_2.

Разом з тим, хоча у видачі свідоцтва про право на спадщину відмовлено з підстави відсутності правовстановлюючого документа, наявні документи підтверджують те, що майно дійсно належало покійному, однак за життя він не встиг отримати на нього правовстановлюючий документ.

Довідка Дзензелівської сільської ради Маньківського району Черкаської області від 26.09.2018 року №1031, надана позивачу, підтверджує, що житловий будинок по АДРЕСА_1 згідно погосподарської книги №8, об'єкт погосподарського обліку №0783-3, сторінка №82, числиться за ОСОБА_4, та розташований на неприватизованій земельній ділянці.

26.09.2018 року ПП "Уманський центр технічної інвентаризації" на замовлення позивача проведено технічну інвентаризацію житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами по АДРЕСА_1

Згідно даних технічної інвентаризації встановлено, що житловий будинок з надвірними будівлями збудовано у 1963-1983 роках, інші тимчасові споруди збудовано в 1991 році.

10.12.2018 року за №179/18-06 відділом містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Маньківської районної державної адміністрації надано висновок про відповідність забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації, державних будівельних норм і правил.

Згідно даного висновку, відділ містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Маньківської районної державної адміністрації не заперечує щодо визнання права власності на збудований житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами по АДРЕСА_1

Слід також зазначити, що відповідно до п. 42 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 року №1127, для державної реєстрації права власності на індивідуальні (садибні) житлові будинки, садові, дачні будинки, господарські (присадибні) будівлі і споруди, прибудови до них, що закінчені будівництвом до 5 серпня 1992 року, подаються: 1) технічний паспорт на об'єкт нерухомого майна; 2) документ, що підтверджує присвоєння об'єкту нерухомого майна адреси. Позивач не може скористатись даним Порядком та зареєструвати право власності, оскільки будинок рахується згідно погосподарського обліку сільської ради за покійною.

Таким чином, склалась ситуація, що для оформлення прав власності на вказане майно в порядку спадкування необхідно отримати свідоцтво про право на спадщину, попередньо зареєструвавши майно.

Зареєструвати ж право власності немає можливості, тому що власник мертвий, зареєструвати майно за померлим теж немає правових підстав.

Тобто, у позивача як спадкоємця, немає можливості оформити право власності на майно в іншому порядку, ніж шляхом звернення до суду, що і змусило позивача звернутись з відповідним позовом до суду.

Згідно з ч. 1 ст. 187 ЦПК України, за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п'яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу.

За положеннями ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов'язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Частиною 4 ст. 19 ЦПК України для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні призначене загальне позовне провадження.

Керуючись ч. 7 ст. 7, ст. 11, ч. 8 ст. 43, ст. ст. 44, 49, 53, 71, 83, 84, 85, 86, 91, 93, 95, 183, 185, 187, 189, 190-193, 196, 199, 257, ч. 2 ст. 261, ст. ст. 272, 353-355 ЦПК України, п. 8 ч. 11, 15.5 розділу ХІІІ перехідних положень ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В :

Відкрити провадження в цивільній справі №701/1299/18-ц за позовом ОСОБА_2 до Дзензелівської сільської ради Маньківського району Черкаської області про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом.

Розгляд справи провести в порядку загального позовного провадження.

Почати підготовче провадження з дня постановлення цієї ухвали.

Проведення підготовчого засідання призначити на 21 грудня 2018 року о 8 годині 30 хвилин в Маньківському районному суді Черкаської області (вул. Соборна, буд. 8, смт. Маньківка Маньківського району Черкаської області).

Роз'яснити учасникам справи право на підставі ч. 7 ст. 7 ЦПК України, звернутись до суду з клопотанням про проведення розгляду справи у закритому судовому засіданні з метою запобігання розголошенню відомостей про інтимні чи інші особисті сторони життя учасників справи.

Учасникам справи надіслати копії ухвали про відкриття провадження у справі (в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення) протягом двох днів з дня її складення у відповідності до ч. 5 ст. 272 ЦПК України.

Відповідачу та третім особам разом з копією ухвали про відкриття провадження у справі одночасно надіслати копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Встановити строк відповідачу для надіслання (надання) до суду відзиву на позовну заяву і всіх доказів, які можливо доставити до суду, що підтверджують заперечення проти позову, - протягом п'ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали.

Зобов'язати відповідача одночасно із надісланням (наданням) відзиву до суду надіслати (надати) копії такого відзиву та доданих до нього документів позивачу, а також третім особам.

У відзиві відповідач викладає заперечення проти позову. Відзив підписується відповідачем або його представником. Відзив повинен містити: найменування (ім'я) позивача і номер справи; повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові для фізичних осіб) відповідача, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв'язку, офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти, за наявності; у разі повного або часткового визнання позовних вимог - вимоги, які визнаються відповідачем; обставини, які визнаються відповідачем, а також правову оцінку обставин, надану позивачем, з якою відповідач погоджується; заперечення (за наявності) щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, з якими відповідач не погоджується, із посиланням на відповідні докази та норми права; перелік документів та інших доказів, що додаються до відзиву, та зазначення документів і доказів, які не можуть бути подані разом із відзивом, із зазначенням причин їх неподання; заперечення (за наявності) щодо заявленого позивачем розміру судових витрат, які позивач поніс та очікує понести до закінчення розгляду справи по суті; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які відповідач поніс і які очікує понести в зв'язку із розглядом справи. До відзиву додаються: докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи. До відзиву, підписаного представником відповідача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника відповідача. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідачу для надання зустрічного позову встановити строк до 21 грудня 2018 року.

Третім особам для надання суду пояснень щодо позову або відзиву та доказів встановити строк до 21 грудня 2018 року, попередивши, що у разі їх ненадання у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

У поясненнях третьої особи щодо позову або відзиву третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, викладає свої аргументи і міркування на підтримку або заперечення проти позову. Пояснення третьої особи підписуються третьою особою або її представником. До пояснень третьої особи застосовуються тотожні для відзиву правила.

Учасники справи мають право надати відповідь на пояснення третіх осіб, свої письмові пояснення щодо відповіді на відзив - до закінчення підготовчого провадження.

Роз'яснити учасникам справи їх право на поставлення в першій заяві по суті справи, що ними подається до суду, не більше десяти запитань іншому учаснику справи про обставини, що мають значення для справи. Учасник справи, якому поставлено питання позивачем, зобов'язаний надати вичерпну відповідь окремо на кожне питання по суті. На запитання до учасника справи, який є юридичною особою, відповіді надає її керівник або інша посадова особа за його дорученням. Відповіді на запитання подаються до суду учасником справи - фізичною особою, керівником або іншою посадовою особою юридичної особи у формі заяви свідка не пізніш як за п'ять днів до підготовчого засідання. Копія такої заяви свідка у той самий строк надсилається учаснику справи, який поставив письмові запитання. У заяві свідка зазначаються ім'я (прізвище, ім'я та по батькові), місце проживання (перебування) та місце роботи свідка, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків свідка за його наявності або номер і серія паспорта, номери засобів зв'язку та адреси електронної пошти (за наявності), відповіді на питання щодо обставин справи, про які відомо свідку, джерела обізнаності свідка щодо цих обставин, а також підтвердження свідка про обізнаність із змістом закону щодо кримінальної відповідальності за надання неправдивих показань. Якщо поставлене запитання пов'язане з наданням відповідних доказів, що підтверджують відповідні обставини, учасник справи разом з наданням заяви свідка надає копії відповідних письмових чи електронних доказів. Учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання щодо себе, членів сім'ї чи близьких родичів (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, над якою встановлено опіку чи піклування, член сім'ї або близький родич цих осіб), які можуть тягнути юридичну відповідальність для нього або таких членів сім'ї чи близьких родичів. Особа, яка відмовляється давати показання, зобов'язана повідомити причини відмови. Також учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання, якщо поставлене запитання не стосується обставин, що мають значення для справи;якщо учасником справи поставлено більше десяти запитань. За наявності підстав для відмови від відповіді учасник справи повинен повідомити про відмову іншого учасника та суд у строк для надання відповіді на запитання. Суд за клопотанням іншого учасника справи може визнати підстави для відмови відсутніми та зобов'язати учасника справи надати відповідь.

Попередити учасників справи, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); найменування суду, до якого вона подається; номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів); зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; підстави заяви (клопотання, заперечення); перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення); інші відомості, що вимагаються цим Кодексом. Вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. Учасник справи має право додати до письмової заяви, клопотання проект ухвали, постановити яку він просить суд. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Роз'яснити учасникам справи, якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об'єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними. Докази, які не додані до позовної заяви чи до відзиву на неї, якщо інше не передбачено Цивільним процесуальним кодексом України, подаються через канцелярію суду, з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або в судовому засіданні з клопотанням про їх приєднання до матеріалів справи. Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане відповідачем, третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу. Письмові, речові та електронні докази, які не можна доставити до суду, оглядаються за їх місцезнаходженням.

Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника). Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги. Документи, отримані за допомогою факсимільного чи інших аналогічних засобів зв'язку, приймаються судом до розгляду як письмові докази у випадках і в порядку, які встановлені законом або договором. Іноземний офіційний документ, що підлягає дипломатичній або консульській легалізації, може бути письмовим доказом, якщо він легалізований у встановленому порядку. Іноземні офіційні документи визнаються письмовими доказами без їх легалізації у випадках, передбачених міжнародними договорами, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України.

Виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім'я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання.

Забезпечення доказів судом проводиться за правилами, встановленими ст. ст. 116-119 ЦПК України.

Попередити учасників справи про недопустимість зловживання процесуальними правами, шляхом подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; умисного неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі, тощо.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Уразі, якщо подання скарги, заяви, клопотання буде визнане зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

Можливість отримати інформацію щодо справи, що розглядається, учасники справи мають на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет. Веб-адреса сторінки: https://mn.ckcourt.gov.ua/sud2312.

Ухвала окремо від рішення суду може бути оскаржена в апеляційному порядку лише щодо порушення правил підсудності. В іншій частині заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

До утворення апеляційних судів в апеляційних округах, апеляційна скарга подається протягом п'ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали шляхом подання апеляційної скарги через Маньківський районний суд Черкаської області до апеляційного суду Черкаської області у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

Суддя І.Д.Калієвський