Справа № 309/494/18
Провадження № 2/309/847/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 травня 2018 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в складі: головуючого-судді Орос Я.В.

за участю секретаря Соймик Н.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Хуст справу за позовом

ОСОБА_1

до

ОСОБА_1 третя особа Хустська державна нотаріальна контора

про визнання права власності на житловий будинок в порядку спадкування ,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з даним позовом, посилаючись на те, що після смерті його діда ОСОБА_2, 29 червня 2017 року відкрилася спадщина, яка складається з житлового будинку, який розташований за адресою: с. Забрідь, вул.. Сліпенький №5 Хустського району. Відповідно до довідки Забрідьської сільської ради від 11.12.2017 р. №4268 на день смерті його бабусі ОСОБА_3 проживали із першої черги спадкоємців його батько та він. Позивач та його батьки продовжують проживати в даному будинку, проводити в ньому поточні і капітальні роботи. З метою прийняття спадщини, позивач звернувся до державної нотаріальної контори, але йому було відмовлено через відсутність правовстановлюючих документів на будинок . На даний час відсутність правовстановлюючих документів на спадкове майно унеможливлює оформити спадщину за законом, тому позивач змушений звернутися до суду за захистом своїх прав. Просить суд визнати за ним право власності в порядку спадкування за законом на житловий будинок, що розташований за адресою: с. Кошелево, вул.. Сліпенький №5, Хустського району.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 та представник позивача ОСОБА_4 не зявилися, подали суду заяву провести розгляд справи у їх відсутності, позовні вимоги підтримують.

Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не зявився. На адресу суду надіслав заяву про розгляд справи у його відсутності, позов визнає в повному обсязі.

Представник третьої особи в судове засідання не зявився. Подав суду заяву, в якій просить провести розгляд справи у їх відсутності, заперечень проти задоволення позову не мають.

Вивчивши та дослідивши матеріали справи, зясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення виходячи з наступного.

Відповідно до п. 1 ст. 6 та ст. 13 Конвенції «Про захист прав людини і основоположних свобод», кожен при вирішенні питання щодо його цивільних прав та обовязків має право на справедливий і відкритий розгляд упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, створеним відповідно до закону.

Кожен, чиї права і свободи, викладені в цій конвенції, порушуються, має право на ефективний засіб правового захисту у відповідному національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинено особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Право на судовий захист гарантується також і статтею 55 Конституції України.

Частиною 3 ст. 1296 ЦК України визначено, що відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Згідно ст.1217,1223 ЦК України,спадкування здійснюється за законом або заповітом,право на спадкування мають особи,які визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту,визнання його недійсним,неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом,а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини,право на спадкування за законом одержують особи,визначені у ст.1261-1265 цього Кодексу.

Відповідно до ст.1268 ч.3 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Відповідно до розяснень, викладених в абз. 3 п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Відповідно до п.37 постанови № 5 від 07.02.2014 року пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» з урахуванням положень частини першої статті 15 і та статті 392 ЦК власник майна має право пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Виходячи зі змісту наведених норм права, потреба в такому способі захисту права власності виникає тоді, коли наявність суб'єктивного права власника не підтверджена відповідними доказами, підлягає сумніву, не визнається іншими особами або ними оспорюється.

Так, з матеріалів справи вбачається, що позивач ОСОБА_1 на час відкриття спадщини після смерті діда ОСОБА_2 проживав у спадковому будинку, а отже, вважається таким, що прийняв спадщину.

Належність правовстановлюючих документів встановлюється судом відповідно до законодавства, яке було чинним на час набуття права власності на житловий будинок, споруду, зокрема, відповідно до Переліку правовстановлюючих документів, на підставі яких провадиться реєстрація будинків та домоволодінь у містах і селищах міського типу Української РСР, затвердженого Міністерством комунального господарства УРСР 31 січня 1966 року та погодженого з Верховним Судом УРСР 15 січня 1966 року, який втратив чинність згідно з наказом Державного комітету України по житлово-комунальному господарству від 13 грудня 1995 року, та інших нормативно-правових актів.

Якщо право власності на житловий будинок, споруду підтверджується належними правовстановлюючими документами на час виникнення права власності на будівлі, споруди, органи місцевого самоврядування зобов'язані видати довідку про належність житлового будинку на праві приватної власності спадкодавцеві, оскільки до компетенції виконкомів місцевих рад відносилось також питання узаконення цих будівель та внесення записів про право власності на будинки за громадянами у погосподарські книги місцевих рад. Погосподарські книги є особливою формою статистичного обліку, що здійснюється в Країні (УРСР) із 1979 року, в яких при визначення року побудування зазначається рік введення в експлуатацію будинку, тобто, записи у погосподарських книгах визнавались в якості актів органів влади (публічних актів), що підтверджують право приватної власності.

Довідкою Забрідської сільської ради від 11 квітня 2018 року № 163 підтверджується факт належності померлому ОСОБА_2 житлового будинку за адресою в с. Забрідь, вул.. Сліпенький №5, Хустського району, згідно записів у по господарській книзі № 11 номер по господарського обліку 010525 -1 сторінка № 115-118. Інші спадкоємці, зокрема батько позивача відповідач ОСОБА_2 В,В. , який є сином покійного ОСОБА_2 не заперечує проти визнання права власності на житловий будинок за його сином ОСОБА_1

Враховуючи наведене, а також те, що в судовому засіданні не встановлено даних, які б заперечували факт права власності у ОСОБА_2 на спадкове майно, а також не встановлено інших осіб які б мали право на спадкове майно або які б претендували на це право, окрім позивача ОСОБА_1 суд приходить до переконання про достатність підстав для визнання за ОСОБА_1 права власності на житловий будинок в с. Забрідь, вул.. Сліпенький №5, Хустського району.

Керуючись вимогами ст.ст. 259, 263, 264, 265, 268 ЦПК України та ст.ст. 392, 1225, 1296 ЦК України, ст. 125 ЗК України, с у д

П О С Т А НО В И В:

Позов задоволити.

Визнати за ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1 мешканцем с. Забрідь вул.. Сліпенький № 5 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_2 , який помер 29 червня 2017 року , право власності на житловий будинок в с. Забрідь вул.. Сліпенький № 5 Хустського району Закарпатської області.

Рішення може бути оскаржене через Хустський районний суд до Апеляційного суду Закарпатської області шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а для осіб, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, в цей же строк з дня його отримання.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення виготовлено 06 червня 2018 року.

Суддя Хустського

районного суду: підпис: ОСОБА_5

З оригіналом вірно:

Суддя Хустського

районного суду: ОСОБА_5