У Х В А Л А

Іменем України

10 грудня 2018 року суддя Деснянського районного суду міста Києва Таран Н.Г., розглянувши заяву позивача ОСОБА_1 про відвід судді Деснянського районного суду м. Києва Саламон Ольги Броніславівни у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про стягнення аліментів на утримання непрацездатної матері,

В С Т А Н О В И В:

До Деснянського районного суду м. Києва надійшла вказана вище заява, котра вмотивована тим, що в провадженні Деснянського районного суду м. Києва знаходиться справа №754/10782/18, яка порушена за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про стягнення аліментів на утримання непрацездатної матері. Заявник вважає за необхідне зазначити, що в ході судового засідання 26.11.2018 року її представник заявила клопотання про допит свідка у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, яка знаходиться також у провадженні судді Саламон О.Б. Клопотання було безпідставно відхилено суддею, з мотивів того, що воно не містило обставини, які може підтвердити цей свідок. Відхиливши заяву про допит свідка суддя Саламон О.Б. позбавила позивача права на справедливий суд, зокрема позбавила можливості довести свідку до суду ті обставини, які йому відомі, які мають значення для справи. Таким чином суддею не було надано змоги стороні довести ті обставини, на які вона посилається, в чому вона вбачає упередженість судді і сумнівається в тому, що нею буде винесене об'єктивне та справедливе рішення. Крім того явка свідка була забезпечена задля унеможливлення затягування розгляду справи. Крім того заявника обурила поведінка представника відповідача, який на засіданні 26.11.2018 року зайняв позу на стільці в кабінеті судді, біля судді, закинувши одну ногу на коліно іншої та лише після того як її представник поросила суддю призвати його сісти відповідно, суддя сказала йому, щоб він сів рівно. Те, що суддя не призвала представника відповідачки поводитися, в тому числі, сидіти рівно, а дозволила йому сидіти на засіданні, як би він був у себе вдома також викликає у заявника підозри, що суддя відноситься до сторони відповідача упереджено. Звісно, що за таких умов є підстави очікувати подальшого неупередженого розгляду справи суддею неможливо. Отже, з метою недопущення потенційного конфлікту інтересів та врегулювання конфлікту інтересів в діяльності судді, недопущення у сторін сумнівів в об'єктивності та неупередженості судді, забезпечення спокійної атмосфери під час розгляду справи, впевненості сторін у тому, що вони мають однакові можливості доводити перед судом свою правову позицію та ефективності розгляду даної справи в подальшому позивач вважає, що заява про відвід судді Саламон О.Б. підлягає до задоволення. А від так, в зв'язку із тим, що у позивача наявні сумніви в безсторонності та неупередженості головуючого судді по справі, з метою уникнення сумнівів у сторін в об'єктивності та неупередженості судді та в тому, що вони мають однакові можливості доводити перед судом свою правову позицію та ефективності розгляду даної справи, має сумнів в об'єктивності суджень судді та неупередженості при винесенні рішення.

Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва Саламон О.Б. від 30.11.2018 року визнано заяву позивача ОСОБА_1 про відвід необґрунтованою та зупинено провадження по цивільній справі №754/10782/18 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про стягнення аліментів на утримання непрацездатної матері, до вирішення питання про відвід судді.

Виходячи з положень частини другої ст. 39 ЦПК України з підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи.

Відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим до початку з'ясування обставин у справі та перевірки їх доказами. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) стало відомо після початку з'ясування обставин у справі та перевірки їх доказами.

Статтею 40 ЦПК України, визначено порядок вирішення заявленого відводу та самовідводу.

Відповідно до ч. 2 ст. 40 ЦПК України, питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Частина 3 ст. 40 ЦПК України визначає, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У такому випадку вирішення питання про відвід судді здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Відповідно до ч. 7 ст. 40 ЦПК України питання про відвід судді має бути розглянуто не пізніше двох днів із дня надходження заяви про відвід судді, а у випадку розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід судді.

Частиною 8 ст. 40 ЦПК України передбачено, що суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи.

Стаття 36 ЦПК України містить в собі вичерпний перелік підстав для відводу (самовідводу) судді.

Суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи. Є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об'єктивності судді (п.п. 3, 5 частини 1 ст. 36 ЦПК України).

Відповідно до ч. 4 ст. 36 ЦПК України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Згідно з ч.1 ст.2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Європейський суд з прав людини вказав, що наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод повинна визначатися за суб'єктивним та об'єктивним критеріями. Відповідно до суб'єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об'єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб'єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Стосовно об'єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об'єктивно обґрунтованими (рішення у справі «Білуха проти України» від 09 листопада 2006 року №33949/02, § 49-52,).

Перевіривши наведені позивачем ОСОБА_1 підстави для відводу головуючого судді у справі, суддя приходить до висновку, що прийняття суддею відповідних процесуальних документів та вчинення інших процесуальних дій під час розгляду цивільної справи, не є підставою для відводу судді та оціночно визначатись як сумніви у її об'єктивності, упередженості та заінтересованості при розгляді цивільної справи, а можуть бути вирішенні у визначеному процесуальним законодавством порядку шляхом оскарження винесених судом процесуальних документів.

З огляду на викладене та враховуючи викладені підстави відводу у поданій заяві, суд приходить до висновку, що заява ОСОБА_1 про відвід судді Саламон О.Б. є необґрунтованою, оскільки не містить обґрунтованих підстав для відводу судді.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 36-40 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Відмовити в задоволенні заяви позивача ОСОБА_1 про відвід судді Деснянського районного суду м. Києва Саламон Ольги Броніславівни у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про стягнення аліментів на утримання непрацездатної матері.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Таран Н.Г.