Справа № 500/4603/17
Провадження № 2/500/17/18
У Х В А Л А

іменем України

06 червня 2018 року

Ізмаїльський міськрайонний суд Одеської області в складі:

головуючого - судді Адамова А.С.,

за участю секретаря Нікітіної Ю.П.,

за участю: представника відповідача ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ізмаїлі цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа ПрАТ «Українська пожежна-страхова компанія», про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок дорожньої транспортної пригоди,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа ПрАТ «Українська пожежна-страхова компанія», про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок дорожньої транспортної пригоди.

Позивач ОСОБА_2 та його представник ОСОБА_4, повідомлені належним чином про час та місце розгляду справи, у судові засідання, призначені на 24.05.2018р., 06.06.2018р. не зявилися, причини неявки суду не повідомили, клопотання про відкладення розгляду справи чи заяви про розгляд справи у їх відсутність не надали.

Також, з матеріалів справи вбачається, що 02.11.2017р. представник позивача надав суду заяву про відкладення розгляду справи у звязку із участю у кримінальному провадженні, докази на підтвердження цього суду не надано.

14.12.2017р. на електрону адресу суду від представника позивача надано заяву про відкладення розгляду справи у звязку із знаходженням на лікарняному, докази на підтвердження цього суду не надано.

11.01.2018р. в судове засідання позивач та його представник не зявилися.

31.01.2018р. в судове засідання позивач та його представник не зявилися.

27.02.2018р. на електрону адресу суду від представника позивача надано заяву про відкладення розгляду справи у звязку із надісланням відповідачу додаткового обґрунтування позовної заяви та уточнення позовних вимог.

26.03.2018р. в судове засідання позивач та його представник не зявилися.

Згідно з ч. 3 ст. 13 ЦПК України, учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Крім наявних прав, особи, що беруть участь у справі, наділені також певними обовязками, що кореспондують процесуальним правам інших осіб, та дають змогу здійснювати ефективний розгляд справи судом. При цьому процесуальні права і обовязки будь-якої особи, яка бере участь у справі, не можуть визнаватися більш або менш важливими ніж права і обовязки іншої особи, яка бере участь у справі.

Відповідно ч. 2 ст. 43 ЦПК України, учасники справи зобов'язані: виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об'єктивному встановленню всіх обставин справи; з'являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов'язковою; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов'язки, визначені законом або судом.

Згідно ч. 1, ч. 4 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Суд зобов'язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Відповідно ч. 1 ст. 58 ЦПК України, сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Відповідно ч. 1 ст. 64 ЦПК України, представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов'язки.

Згідно ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобовязані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не зявилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно ч. 5 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез'явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Частиною 4 статті 10 ЦПК України визначено, що суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов'язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Права на розгляд справи судом протягом розумного строку належать як позивачу, так і відповідачу.

У своєму рішенні у справі «Калашников проти Росії» Європейський суд зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема, складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду вбачається, що питання про порушення ст. 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом.

У рішенні Європейського Суду від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа ОСОБА_5 проти Іспанії» зазначив, що заявник зобовязаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які повязані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Аналіз викладених вище обставин, неявки в судові засідання позивача/представника позивача, яким було відомо про провадження у справі, дає підстави стверджувати про неналежне та недобросовісне здійснення своїх процесуальних прав і виконання процесуальних обов'язків, що виразилися у відсутності інтересу до поданої до суду заяви, що призвело до затягування судового розгляду даної справи, яка тривалий час не може бути вирішена по суті пред'явленого позову, що порушує права інших учасників процесу.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не зявився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його незявлення не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином, в силу п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, та з огляду на зловживання позивачем та його представником правами, численними неявками та безпідставними клопотаннями, суд вважає за необхідним залишити позовні вимоги ОСОБА_2 без розгляду.

Керуючись п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України , суд,

У Х В А Л И В:

Залишити без розгляду позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа ПрАТ «Українська пожежна-страхова компанія», про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок дорожньої транспортної пригоди.

Розяснити позивачу його право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення позову без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Одеської області через Ізмаїльський міськрайонний суд Одеської області протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення, особи, які не були присутніми у судовому засіданні під час проголошення ухвали, можуть подати апеляційну скаргу протягом пятнадцяти днів з дня отримання її копії.

Повний текст ухвали складено та підписано 07.06.2018р.

Суддя: А.С. Адамов