Справа № 635/7100/18
Провадження по справі № 2/635/3243/2018
У Х В А Л А

13 грудня 2018 року смт.Покотилівка

Харківський районний суд Харківської області у складі судді Савченка Д.М., розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, Третя особа: Пісочинська селищна рада Харківського району, ОСОБА_5, про усуненні перешкод в користуванні землями загального користування,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до суду через свого представника ОСОБА_2 з позовною заявою до ОСОБА_3, ОСОБА_4, Третя особа: Пісочинська селищна рада Харківського району, ОСОБА_5, про усуненні перешкод в користуванні землями загального користування.

Представником позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 подано до Харківського районного суду Харківської області заяву про вжиття заходів забезпечення позову, в якій він просить суд заборонити ОСОБА_3, ОСОБА_4, підприємствам, установам та організаціям, які займаються розробкою документації із землеустрою, Пісочинській сілищній раді, Головному управлінню Держгеокадастру у Харківській області, Управлінню державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у Харківській області вчиняти будь-які дії повязані з земельною ділянкою за адресою: пров. Горького, 12 в смт. Пісочин Харківського району Харківської області, а саме:

-розробку та затвердження проектно-технічної документації земельної ділянки, яка розташована за адресою: пров. Горького, 12 в смт. Пісочин Харківського району Харківської області;

-погодження меж земельної ділянки;

-державну реєстрацію земельної ділянки;

-оформлення правовстановлюючих документів на земельну ділянку;

-внесення відомостей до державного реєстру речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень.

В обґрунтування заяви ОСОБА_2 зазначає, що у позивача є всі підстави вважати, що відповідачі мають намір розробити проектно-технічну документацію на земельну ділянку за адресою: пров. Горького, 12 в смт. Пісочин Харківського району Харківської області. Враховуючи що відповідачами було самовільно побудований паркан з шиферу на громадському вїзді біля земельної ділянки за адресою: пров. Горького, 12 в смт. Пісочин Харківського району Харківської області, чим було самовільно захоплено частину громадського вїзду, який належить до територіальної громади Пісочинської селищної ради, у разі розроблення відповідачами проектно-технічної документацію на земельну ділянку за адресою: пров. Горького, 12, в смт. Пісочин Харківського району Харківської області, формування земельної ділянки буде здійснюватися з фактичної площі земельної ділянки, яка незаконно збільшена у розмірі, частиною самовільно захопленої земельної ділянки громадського вїзду, яка відноситься до земель комунальної власності.

Згідно з ч. 1 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Суд, перевіривши матеріали справи, вважає заяву представника позивача про вжиття заходів забезпечення позову такою, що не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до предявлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має право звернутися до суду.

Частиною 1 ст. 150 ЦПК України встановлені види забезпечення позову, зокрема забороною вчиняти певні дії.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з'ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. При встановленні зазначеної відповідності слід враховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи або фізичної особи, яка здійснює таку діяльність і зареєстрована відповідно до закону як підприємець. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв'язку із застосуванням відповідних заходів. Види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Важливими умовами для вжиття заходів забезпечення позову є наявність між сторонами дійсного спору та реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду.

Умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що майно, яке є у відповідача на момент пред'явлення позову для нього, може зникнути, зменшитись за кількістю або погіршитись за якістю на момент виконання рішення. Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов'язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов'язання після пред'явлення вимоги чи подання позову до суду (реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації, витрачання коштів не для здійснення розрахунків з позивачем, укладення договорів поруки чи застави за наявності невиконаного спірного зобов'язання тощо). Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності має здійснюватись судом, зокрема, з урахуванням співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладення арешту, або майнових наслідків заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв'язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв'язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Таким чином, невжиття заходів забезпечення позову не повинно мати наслідком заподіяння шкоди позивачу, а вжиття таких заходів не повинно мати наслідком заподіяння шкоди заінтересованим особам. Однією з підстав задоволення заяви про забезпечення позову є спроможна вірогідність повідомлених обставин, що можуть перешкодити виконанню судового рішення. Тобто, підстави для забезпечення позову є оціночними та враховуються судом в залежності до конкретного випадку.

Заходи щодо забезпечення позову мають застосовуватися відповідно до їх мети, з урахуванням безпосереднього зв'язку між предметом позову та заявою про забезпечення позову.

Відповідно до ст.28 Закону України «Про землеустрій» розробники документації із землеустрою несуть відповідно до закону відповідальність за достовірність, якість і безпеку заходів, передбачених цією документацією.

Згідно з с. 1 Закону України «Про землеустрій» проект землеустрою - сукупність економічних, проектних і технічних документів щодо обґрунтування заходів з використання та охорони земель, які передбачається здійснити за таким проектом.

Таким чином, розробка документації із землеустрою ґрунтується не тільки на фактичній площі на місцевості земельної ділянки, а й на інших проектно-технічних документах, тому посилання заявника на те, що невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду в даній справі та унеможливить реалізацію його права на користування громадським вїздом, є безпідставним та не ґрунтується на вимогах закону.

З огляду на вищевикладене, суд вважає, що підстави вжиття заходів забезпечення позову шляхом заборони ОСОБА_3, ОСОБА_4, підприємствам, установам та організаціям, які займаються розробкою документації із землеустрою, Пісочинській сілищній раді, Головному управлінню Держгеокадастру у Харківській області, Управлінню державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у Харківській області вчиняти будь-які дії, повязані з земельною ділянкою за адресою: пров. Горького, 12 в смт. Пісочин Харківського району Харківської області, а саме: розробку та затвердження проектно-технічної документації земельної ділянки, яка розташована за адресою: пров. Горького, 12 в смт. Пісочин Харківського району Харківської області; погодження меж земельної ділянки; державну реєстрацію земельної ділянки; оформлення правовстановлюючих документів на земельну ділянку; внесення відомостей до державного реєстру речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, відсутні.

Керуючись ст.ст. 149-153, 247 ЦПК України, суд-

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, Третя особа: Пісочинська селищна рада Харківського району, ОСОБА_5, про усуненні перешкод в користуванні землями загального користування відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду протягом пятнадцяти днів з дня складання судового рішення.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційні касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Харківський районний суд Харківської області.

Суддя Д.М. Савченко