Справа № 308/8236/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 серпня 2018 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В. розглянувши матеріали позовної заяви представника ОСОБА_1 акціонерного товариство ''Укрсоцбанк'' ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1 (законний представник ОСОБА_4), ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_2 (законний представник ОСОБА_4), третя особа: Служба у справах дітей Ужгородської міської ради, про примусове виселення та зняття з реєстраційного обліку , -

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача ОСОБА_1 акціонерного товариство ''Укрсоцбанк'', ОСОБА_2, звернулася до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з позовною заявою до відповідачів ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1 (законний представник ОСОБА_4), ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_2 (законний представник ОСОБА_4), третя особа: Служба у справах дітей Ужгородської міської ради, про примусове виселення та зняття з реєстраційного обліку.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 27 липня 2018 року подана позовна заява була залишена без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст.ст.175, 177 ЦПК України, з зазначенням недоліків, які слід усунути, для цього був встановлений термін та розяснені наслідки невиконання ухвали судді. А саме вказано, що: позивач у позовній заяві належним чином не обґрунтовує порушення саме відповідачами його прав та не посилається на докази, які б підтверджували, що саме станом на час звернення до суду з даним позовом відповідачі проживають у житловому будинку, який був предметом іпотеки і на який було оформлено право власності за позивачем. До матеріалів позовної заяви надано довідку станом 09.07.2000 року, не додано доказів того, що відповідачі отримали претензію з вимогою про те, щоб останні разом із іншими мешканцями протягом 30 днів з моменту отримання претензії, добровільно звільнили житлове приміщення.

Крім того, позивачем не надано жодних даних, яким чином було передано в іпотеку квартиру, чи була така придбана за рахунок отриманих кредитних коштів, тощо, позивач не додав всіх доказів, що стосуються переходу права власності на спірну квартиру до позивача.

Для усунення зазначених недоліків було установлено строк не більше трьох днів з дня отримання заявником копії ухвали від 27 липня 2018 року про залишення позовної заяви без руху.

На адресу суду надійшла заява від представника позивача датована 08.08.2018 року, згідно якої надано витяги с сайту Укрпошти про отримання відповідачами досудових вимог адресованих позивачем. Згідно поштового штампу лист з вказаною заяву було відправлено 09.08.2018 року.

В додатку до вказаної заяви додано копію супровідного листа яким на адресу ОСОБА_1 акціонерного товариство ''Укрсоцбанк'', було направлено ухвалу про залишення позовної заяви без руху та сама ухвала від 27.07.2018 року. З наданої копії даного документу встановлено, що позивачем ухвалу від 27 липня 2018 року, отримано 03 серпня 2018 року, про що свідчить штамп вхідної кореспонденції ОСОБА_1 акціонерного товариство ''Укрсоцбанк'', із зазначенням вхідного номеру 85/14790.

Таким чином позивачем пропущено строк визначений в ухвалі Ужгородського міськрайонного суду від 27 липня 2018 року для усунення недоліків позовної заяви.

Разом з тим, позивачем при подачі заяви про усунення недоліків не подано заяви про поновлення пропущеного строку.

Відповідно до ст. 122 ЦПК України, строки, які встановлені законом або судом, обчислюються роками, місяцями і днями. Строк, будучи категорією темпоральною, є періодом часу, який характеризується його початком та завершенням. Перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою повязано його початок вказане передбачено ст. 123 ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 127 ЦПК України, встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Відповідно ч.3 ст. 127 ЦПК України, якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого судом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.

Відповідно ч.7 ст. 127 ЦПК України, про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

Згідно ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

При цьому, заявником не наведено жодних доводів чи доказів, які перешкоджали йому виконати вимоги суду у встановлений строк.

Враховуючи те, що заява про продовження процесуального строку не подана представником позивача після закінчення встановленого судом строку для усунення недоліків позовної заяви, а саме після 06.08.2018 року, клопотання про поновлення такого строку представником позивача не заявлено, доказів на підтвердження поважності причин неподання у встановлений строк документів на виконання ухвали про залишення позовної заяви без руху від 27.07.2018 року до суду не подано, позивач не був позбавлений права та можливості направити документи поштою, зокрема й електронною, тому заява про усунення недоліків позовної заяви є поданою після закінчення встановленого судом процесуального строку.

Також слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. У звязку з наведеним, залишення позову без руху з підстав, передбачених законом (невідповідність позовної заяви вимогам щодо її змісту, несплата судового збору тощо) не є порушенням права на справедливий судовий захист. Разом з тим, Європейський суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним.

Крім того, позивачем не в повному обсязі виконано ухвалу суду, оскільки не надано жодних даних, яким чином було передано в іпотеку квартиру, чи була така придбана за рахунок отриманих кредитних коштів, тощо, позивач не додав всіх доказів, що стосуються переходу права власності на спірну квартиру до позивача.

Таким чином, станом на 28.08.2018 року зазначені в ухвалі суду від 27.07.2018 року недоліки позовної заяви усунуті лише частково.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Отже, у звязку з тим, що позивачем недоліки позовної заяви, на які було вказано судом в ухвалі від 29 травня 2018 року про залишення позовної заяви без руху, не усунуто, то в силу наведеної ч. 3 ст. 185 ЦПК України позовна заява підлягає визнанню неподаною та має бути повернута.

Розяснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із вказаною позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Керуючись ст. ст. 127, 185, 258-260 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву представника ОСОБА_1 акціонерного товариство ''Укрсоцбанк'' ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1 (законний представник ОСОБА_4), ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_2 (законний представник ОСОБА_4), третя особа: Служба у справах дітей Ужгородської міської ради, про примусове виселення та зняття з реєстраційного обліку визнати неподаною та повернути позивачу.

Розяснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_7