1Справа № 335/1849/18 2/335/1069/2018
ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
29 травня 2018 р. Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя у складі:
головуючого судді Соболєвої І.П.,
за участю секретаря судового засідання Лєдової А.С.,
розглянув у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду за адресою: м. Запоріжжя, вул. Перемоги, 107-б, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,
22.02.2018 ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2А.В про розірвання шлюбу, мотивуючи свої вимоги тим, що 11.08.2015 вони з відповідачем зареєстрували шлюб у Жовтневому відділі реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Запорізького міського управління юстиції, актовий запис № 271. Від шлюбу сторони дітей не мають. Шлюбні відносини між ними припинені в грудні 2015 р. у звязку з тим, що між подружжям відсутнє взаєморозуміння, спільне господарство не ведеться. Просила шлюб розірвати, оскільки можливості примирення немає.
Від позивача надійшла заява, в якій вона просить розглянути справу за її відсутності, позовні вимоги підтримує, просить їх задовольнити, не заперечує проти заочного розгляду справи.
Відповідач в підготовче судове засідання не зявився, про час і місце судового засідання повідомлявся належним чином рекомендованим листом із повідомленням. Причини неявки відповідач не повідомив, відзив не надав. Заяв про відкладення розгляду справи або про розгляд справи за його відсутності суду не надавав.
За таких обставин, судом в підготовчому засіданні постановлено ухвалу про заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів на підставі статей 280, 281 ЦПК України.
Суд, дослідивши обставини справи та перевіривши їх доказами в межах заявлених позовних вимог, доходить висновку, що позов про розірвання шлюбу є обґрунтованим та підлягає задоволенню.
Так, відповідно до свідоцтва про шлюб серії І-ЖС № 158722, виданого повторно 13.08.2015 Жовтневим відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Запорізького міського управління юстиції, сторони перебувають у шлюбі з 11.08.2015, актовий запис № 271.
Судом встановлено, що від шлюбу сторони дітей не мають.
Шлюбні відносини між сторонами припинені фактично з грудня 2015 р., про що свідчить звернення позивача до суду з аналогічною позовною заявою, яка в подальшому була залишена ухвалою суду без розгляду, у звязку з тим, що між подружжям відсутнє взаєморозуміння, спільне господарство не ведеться. Спору між сторонами щодо поділу майна немає, до примирення не прагнуть. З вказаних підстав суд вважає, що сімя розпалася остаточно і не може бути збережена.
Відповідно до ст.ст. 110, 112 Сімейного кодексу України (далі СК України) позов про розірвання шлюбу може бути предявлений одним із подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам дітей, що має істотне значення.
Відповідно до ст. 109 СК України шлюб розривається судом, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їх права, а також права їх дітей.
Згідно зі ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10.12.1948, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сімю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то, відповідно, відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.
Судом було встановлено, що причиною припинення шлюбно-сімейних відносин подружжя є відсутність взаєморозуміння, різні погляди на життя. Сімя розпалася та існує формально. Оскільки подальше спільне проживання подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам позивача, шлюб підлягає розірванню.
Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Відповідач при реєстрації шлюбу змінювала прізвище, однак не просила суд відновити своє дошлюбне прізвище.
Згідно з ч. 3 ст. 115 СК України документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Таким чином, суд вважає встановленим, що позовна заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини, і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права, а також права неповнолітньої дитини, тому шлюб між сторонами необхідно припинити шляхом його розірвання, задовольнивши позовні вимоги.
Позивач не просила суд стягнути з відповідача судові витрати.
Керуючись ст.ст. 12, 13, 7682, 89, 141, 200, 263265, 280-283 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 ОСОБА_3 про розірвання шлюбу задовольнити повністю.
Шлюб між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянкою України та ОСОБА_2 ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянином ОСОБА_4 ОСОБА_5, зареєстрований 11.08.2015 Жовтневим відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Запорізького міського управління юстиції, актовий запис № 271, розірвати.
Копію заочного рішення направити сторонам, які не зявились в судове засідання, в порядку, передбаченому статтею 272 ЦПК України.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду Запорізької області через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.
Суддя І.П. Соболєва