Справа № 500/2466/18
Провадження № 2/500/2144/18
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
22 серпня 2018 року Ізмаїльський міськрайонний суд Одеської області в складі:
головуючого судді - Грубіян Л.І.
при секретарі - Івановій Л.П.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Ізмаїл цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа що не заявляє самостійних вимог - Виконавчий комітет Ізмаїльської міської ради Одеської області, про визнання особи такою, що втратила право на користування житловим приміщенням та усунення перешкод шляхом зняття з реєстрації,-
Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2,третя особа що не заявляє самостійних вимог - Виконавчий комітет Ізмаїльської міської ради Одеської області, про визнання особи такою, що втратила право на користування житловим приміщенням та усунення перешкод шляхом зняття з реєстрації. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що вона є власником квартири АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі-продажу квартири від 16 березня 2018 року.
16.03.2018 року на момент укладення договору купівлі-продажу у квартирі була зареєстрована колишній власник квартири - ОСОБА_2.
Відповідно до п.4.1.2 Договору купівлі-продажу квартири від 16.03.2018 року, продавець зобов'язався зняти з реєстраційного обліку осіб, які знаходяться у відчужуваному Нерухомому майні в строк до 16.06.2018 року.
На виконання досягнутих між ними домовленостей, представник продавця ОСОБА_2 за довіреністю - ОСОБА_3, 02.04.2018 року звернувся до виконачого комітету Ізмаїльської міської ради з метою зняття з реєстраційного обліку ОСОБА_2
Однак, листом № С-551 від 20.04.2018 року виконавчий комітет Ізмаїльської міської ради відмовив ОСОБА_3 у знятті з реєстраційного обліку ОСОБА_2 у зв'язку з тим, що не був наданий документ, до якого вносяться відомості про зняття з реєстрації місця проживання (паспорт України).
Станом на теперішній час відповідачка по справі не знята з реєстраційного обліку, а її представник за довіреністю не може виконати зобов'язання передбачені п.4.1.2 договору.
Місце знаходження відповідачки їй не відомо.
У судове засідання представник позивача ОСОБА_4 не з'явився, надав суду заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимог підтримав у повному обсязі та просив їх задовольнити, проти заочного розгляду справи не заперечував.
Відповідач у судове засідання не з'явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений своєчасно та належним чином, про що свідчать матеріали справи, причину неявки до суду не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності не надавав, у зв'язку з чим зі згоди представника позивача та на підставі ч.1 ст.280, ст. 281 ЦПК України, суд вважає можливим розглянути справу за відсутності відповідача та постановити заочне рішення на підставі наявних доказів.
Представник третьої особи, що не заявляє самостійних вимог Виконавчий комітет Ізмаїльської міської ради Одеської області у судове засідання не з'явився, надав суду заяву про розгляд справи у його відсутність, проти задоволення позовних вимог не заперечує.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Вивчивши і дослідивши матеріали справи, суд, на підставі фактів, встановлених у судовому засіданні, дійшов наступного висновку.
Відповідно до ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Згідно зі ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійснені ним права користування та розпорядження своїм майном.
В даному разі з вини відповідача права позивача обмежені.
Відповідно до ст.317, ч.1 ст.319, ч.1 ст.321 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна. Власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Право власності є непорушним. Ніхто не може протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Частиною 1 ст.383 ЦК України та ст.150 ЖК України передбачено, що громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд: продавати, дарувати, заповідати, здавати в оренду, обмінювати, закладати, укладати інші незаборонені законом угоди.
Відповідно до абзацу 6 ч.1 ст.3 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» №1382-ІV від 11.12.2003 року, реєстрація - це внесення відомостей до паспортного документа про місце проживання або місце перебування із зазначенням адреси житла особи та внесення цих даних до реєстраційного обліку відповідного органу спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади з питань реєстрації. Тобто правовою підставою для перебування на реєстраційному обліку є проживання чи перебування в житлі за певною адресою. За змістом ст.7 даного Закону України зняття з реєстрації місця проживання здійснюється протягом семи днів на підставі заяви особи, запиту органу реєстрації за новим місцем проживання особи, остаточного рішення суду (про позбавлення прав власності та житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою), свідоцтва про смерть тощо.
Так, в судовому засіданні встановлено, що на підставі Договору купівлі-продажу квартири від 16.03.2018 року позивач ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1(а.с.6-7)
Відповідач ОСОБА_2 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 що підтверджено довідкою відділу адресно-довідкової роботи ГУ ДМС України в Одеській області від10.07.2018 та даними довідки про склад сім'ї або зареєстрованих у житлоому приміщенні/будинку осіб виданная Центром надання адміністративних послуг Ізмаїльської міської ради від 04.04.2018 року вих.№05-13/712(а.с. 9,19).
Відповідач ОСОБА_2 за місцем реєстрації не проживає, на прохання позивача знятися з реєстраційного обліку не реагує.
Оцінивши вищенаведені зібрані докази в їх сукупності, суд приходить до висновку про те, що відповідач втратив право користування житловим приміщенням, розташованим за адресою: АДРЕСА_1, а тому позов підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст.71,72 ЖК України, ст.ст.16,316,317,319,321,358,383,405 ЦК України, ст.ст. 12,13,81,89,141,280-283 ЦПК України, ст.ст.3,7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 третя особа що не заявляє самостійних вимог - Виконавчий комітет Ізмаїльської міської ради Одеської області, про визнання особи такою, що втратила право на користування житловим приміщенням та усунення перешкод шляхом зняття з реєстрації - задовольнити.
Визнати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2 (паспорт НОМЕР_3 виданий Ізмаїльським РВ ГУДМС України в Одеській області, 16.08.2016 року, РНОКПП НОМЕР_1) такою, що втратила право користування квартирою АДРЕСА_1
Усунути перешкоди в користуванні ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3(посвідка на постійне проживання НОМЕР_4 видана 11 квітня 2014 року органом 5101, РНОКПП НОМЕР_2, яка мешкає за адресою: АДРЕСА_4) квартирою АДРЕСА_1 шляхом зняття ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4 (паспорт НОМЕР_3 виданий Ізмаїльським РВ ГУДМС України в Одеській області, 16.08.2016 року, РНОКПП НОМЕР_1) з реєстраційного обліку за адресою: АДРЕСА_1.
Вказане рішення є підставою для зняття з реєстраційного обліку: ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2 (паспорт НОМЕР_3 виданий Ізмаїльським РВ ГУДМС України в Одеській області, 16.08.2016 року, РНОКПП НОМЕР_1), яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. Апеляційна скарга подається апеляційному суду через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п'ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Суддя: Л.І.Грубіян