Ухвала

Іменем України

30 травня 2018року

м. Київ

справа № 757/46085/15-ц

провадження № 61-20579ск18

Верховний Суд у складі постійної колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Синельникова Є. В. (суддя-доповідач),

Білоконь О. В., Хопти С. Ф.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_4 на рішення Печерського районного суду міста Києва, у складі судді Гладун Х. А.,

від 15 серпня 2016 року та постанову Апеляційного суду міста Києва, у складі колегії суддів: Панченка М. М., Волошиної В. М., Слюсар Т. А., від 19 лютого 2018 року у справі за позовом публічного акціонерного товариства «Київенерго» до ОСОБА_4 про стягнення коштів,

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2015 року публічне акціонерне товариство «Київенерго»

(далі - ПАТ «Київенерго») звернулося до суду з позовом до ОСОБА_4 про стягнення коштів, посилаючись на те, що відповідач є споживачем електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1. У зв'язку з неналежним виконанням відповідачем зобов'язань щодо оплати послуг за спожиту електричну енергію станом на 01 лютого 2015 року виникла заборгованість у розмірі 2 311,10 грн. Крім того, під час перевірки енергопостачальною організацією було виявлено факт порушення відповідачем Правил користування електричною енергією (далі - Правил), а саме: пошкодження пломби на клемній кришці розрахункового приладу обліку, про що було складено акт від 27 січня 2014 року № 24767. Рішенням комісії з розгляду актів порушення Правил від 05 червня 2014 року відповідачу нарахована сума необлікованої електричної енергії у розмірі 33 006,96 грн.

Посилаючись на зазначені обставини, ПАТ «Київенерго» просило стягнути з відповідача на його користь заборгованість у розмірі 2 3111,10 грн, інфляційні втрати та три проценти річних у розмірі 2 865,02 грн, а також вартість необлікованої спожитої електричної енергію у розмірі 33 006, 96 грн.

Рішенням Печерського районного суду міста Києва від 15 серпня 2016 року, залишеним без змін постановою Апеляційного суду міста Києва від 19 лютого 2018 року, позов ПАТ «Київенерго» задоволено. Стягнуто з ОСОБА_4 на користь ПАТ «Київенерго» заборгованість за спожиту електроенергію з урахуванням трьох процентів річних та інфляційних втрат у розмірі

2 865,02 грн, а також вартість необлікованої електричної енергії у розмірі 33 006,96 грн. Вирішено питання про розподіл судових витрат.

24 квітня 2018 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга

ОСОБА_4, в якій заявник просить скасувати оскаржені судові рішення та ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позову ПАТ «Київенерго», посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Касаційна скарга мотивована тим, що судами не надано жодної оцінки відсутності в акті про порушення від 27 січня 2014 року № 2467 та доданих до нього схемах місця самовільного підключення. Судами не перевірено правильність нарахування збитків, не перевірено період, за який розраховано обсяг спожитої необлікованої електричної енергії.

Перевіривши доводи касаційної скарги, колегія суддів дійшла наступного висновку.

Суди встановили, що ОСОБА_4 є споживачем електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1, на ім'я якої відкритий особовий рахунок № 9. Відповідно до розрахунку ПАТ «Київенерго» відповідач станом на 01 лютого 2015 року мала заборгованість за спожиту електричну енергію у розмірі 2 311,10 грн.

27 січня 2014 року представниками ПАТ «Київенерго», у присутності відповідача, було складено акт про порушення Правил № 24767, згідно якого за адресою: АДРЕСА_1 було виявлено факт порушення вимог статей 26, 27 Закону України «Про електроенергетику»,

пунктів 10, 14, 42 Правил, а саме: пошкодження пломби на клемній кришці розрахункового приладу обліку - відтиск на пломбі не відповідає відтиску електропередавальної організації; самовільне підключення електропроводки до електричної мережі поза розрахунковим засобом обліку електричної енергії з порушенням схеми обліку.

Відповідно до пункту 6.41 Правил у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформлюється акт порушень.

Згідно пункту 6.42 Правил на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Споживач має право оскаржити рішення комісії в суді. У разі звернення до суду впродовж 10 робочих днів з дня вручення протоколу споживачу останній має право не оплачувати виставлені рахунки до вирішення спірних питань у судовому порядку.

На підставі акта та відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562, енергопостачальник визначає величину збитків, завданих йому протиправними діями споживача.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції, з висновками якого погодився й апеляційний суд, дійшов обґрунтованого висновку, що відповідач неналежним чином виконувала зобов'язання за договором, внаслідок чого виникла заборгованість, а також порушила вимоги Правил, що встановлено актом

від 27 січня 2014 року № 24767 та рішенням комісії з розгляду актів порушення Правил, оформленого протоколом від 05 червня 2014 року № 850, які відповідачем у судовому порядку не оскаржувались, а тому наявні підстави для стягнення заборгованості з урахуванням інфляційних втрат та трьох процентів річних, а також вартості необлікованої електричної енергії, розрахованої відповідно до Методики обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією.

Відповідно до пункту 5 частини другої статті 394 ЦПК України у відкритті касаційного провадження у справі належить відмовити, якщо суд в порядку, передбаченому частинами четвертою, п'ятою цієї статті, дійшов висновку, що касаційна скарга є необґрунтованою.

Частиною четвертою статті 394 ЦПК України визначено, що у справі з ціною позову, що не перевищує п'ятиста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (крім справ, які відповідно до цього Кодексу розглядаються за правилами загального позовного провадження), а також у випадку оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосовування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Зі змісту касаційної скарги та оскаржених судових рішень не вбачається неправильного застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального права, а також порушення норм процесуального права.

На підставі наведеного колегія суддівдійшла висновку, що касаційна скарга є необґрунтованою.

Згідно з частиною п'ятою статті 394 ЦПК України, у разі якщо суддя-доповідач дійде висновку, що подана касаційна скарга є необґрунтованою, вирішення питання про відкриття провадження здійснюється постійною колегією суддів, до складу якої входить суддя-доповідач. Якщо жоден суддя із складу колегії не дійде висновку про необхідність відкриття касаційного провадження через необґрунтованість скарги, колегія суддів постановляє ухвалу про відмову у відкритті касаційного провадження.

Керуючись пунктом 5 частини другої, частинами четвертою, п'ятою та шостою статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі постійної колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_4 на рішення Печерського районного суду міста Києва

від 15 серпня 2016 року та постанову Апеляційного суду міста Києва

від 19 лютого 2018 року у справі за позовом публічного акціонерного товариства «Київенерго» до ОСОБА_4 про стягнення коштів відмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: Є. В. Синельников

О. В. Білоконь

С. Ф. Хопта