АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Постанова

Іменем України

29 серпня 2018 року

м. Харків

Справа № 640/1738/18

Провадження № 22-ц/790/4475/18

Апеляційний суд Харківської області в складі колегії:

головуючого - Сащенко І.С.

суддів - Котелевець А.В., Овсяннікової А.І.

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1

відповідач - Акціонерна компанія «Харківобленерго»

розглянув в порядку спрощеного провадження в місті Харкові апеляційну скаргу ОСОБА_1

на рішення Київського районного суду м.Харкова від 04 червня 2018 року ( суддя Зуб Г.А.)

по цивільній справі за позовом Акціонерної компанії «Харківобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення суми нарахувань за актом,-

встановив:

У лютому 2018 року АК «Харківобленерго» звернулась до суду з позовом, в якому просила стягнути з позивача суму нарахувань за актом у розмірі 40 185, 39 гривень.

В обґрунтування позову зазначала, що відповідач є споживачем електричної енергії, що постачає АК «Харківобленерго» на підставі договору про користування електричною енергією від 21.01.2008 року за адресою: АДРЕСА_1.

29.11.2017 року при перевірці електроустановки в будинку, в якому мешкає відповідач, було виявлено самовільне підключення до електричних мереж поза приладу обліку № 1189887.

За даним фактом було складено акт про порушення п. 37, 42, 48 Правил користування електричною енергією та визначено збитки у розмірі 40 185, 39 гривень, які АК «Харківобленерго» просила стягнути з ОСОБА_1

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримала в повному обсязі.

Представник відповідача в судовому засіданні просив відмовити в задоволенні позову.

Рішенням Київського районного суду м. Харкова від 04.06.2018 року позов задоволено в повному обсязі. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь АК «Харківобленерго» суму нарахувань в розмірі 40185 ,39 гривень. Вирішено питання розподілу судових витрат.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове, яким відмовити в задоволені позову в повному обсязі. При цьому посилається на неповне з`ясування судом обставин справи, що мають значення для справи; порушення норм матеріального та процесуального права.

Зазначає, що під час складання акту про порушення № 211025 представниками позивача було не дотримано вимоги Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою КМУ від 26.07.1999 року №1357.

АК «Харківобленерго» у відзиві на апеляційну скаргу просить рішення суду першої інстанції залишити без змін, вважаючи його законним та обґрунтованим.

Згідно зі ч. 1 ст. 368 ЦПК України, справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

Враховуючи вищевикладене, розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження, без повідомлення учасників справи.

Перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції відповідно до вимог частини 1статті 367 ЦПК України- в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що судом достовірно встановлено факт порушення відповідачем Правил користування електричною енергією і його діями АК «Харківобленерго» заподіяні матеріальні збитки, які мають бути відшкодовані.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду з наступних підстав.

Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, Законом України від13 квітня 2017 року№2019-VIII "Про ринок електричної енергії"(далі Закон №2019-VIII), Правилами користування електроенергією для населення, затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 (далі Правил КЕЕН), Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами», затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики (НКРЕ) України від 04 травня 2006 року № 562.

Судовим розглядом встановлено, що ОСОБА_1 є споживачем електроенергії, яку до будинку АДРЕСА_1, постачає АК «Харківобленерго» на підставі договору про користування електричною енергією від 21.01.2008 року.

Відповідно до пункту 1 вказаного Договору енергопостачальник зобов'язується надійно постачати Споживачеві електричну енергію в необхідних йому обсягах відповідно до потужності електроустановок Споживача, а Споживач зобов'язується оплачувати одержану електричну енергію за обумовленими тарифами (цінами) у терміни, передбачені цим Договором.

Статтею 77 Закону №2019-VIII встановлена відповідальність за порушення законодавства, що регулює функціонування ринку електричної енергії.

Зі змісту вказаної статті вбачається, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.

Правопорушеннями на ринку електричної енергії є зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.

Пунктом 48 Правил КЕЕН передбачено, що побутовий споживач несе відповідальність згідно із законодавством за порушення правил користування електричною енергією, розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку.

Згідно з пунктом 42 вказаних Правил КЕЕН побутовий споживач електричної енергії зобов'язаний оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил.

Відповідно до пункту 53 Правил КЕЕН у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об'єкта або має право користуватися цим об'єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Побутовий споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє побутового споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення побутового споживача про час і дату засідання комісії.

29.11.2017 року в результаті перевірки за адресою: АДРЕСА_1 працівниками АК «Харківобленерго» було встановлено безоблікове споживання електричної енергії шляхом прихованої електропроводки, виявити яку представники енергопостачальника при проведені контрольного огляду без спеціальних технічних засобів не мали можливості. Виявленні порушення були зафіксовані в Акті № 211025 від 29.11.2017 року, який було підписано трьома представниками позивача та відповідачем.

Визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією проводиться за Методикою.

Методика визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом (електропередавальною організацією) при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією та/або виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об'єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку (пункт 1.2Методики).

Методика застосовується на підставі Акта про порушення, складеного з урахуванням вимог Правил КЕЕН у разі самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку (підпункт 5 пункту 3.1Методики).

У разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5-7пункту 3.1ця Методика застосовується за умови виявлення місця підключення до відповідних мереж, що зазначається в Акті про порушення та позначається на схемі.

На виконання умов Методики в Акті про порушення чітко зазначена: межа балансової належності (ГБО); точка Т5 (прилад обліку № 21008960); місце самовільного підключення (точка Т6); що графічно відображено на схемі; за допомогою спеціальних приладів встановлено матеріал проводу (самовільного підключення) та його площу перерізу - 1,5 мм квадратних.

Поперечна площа перерізу проводів, що використана у схемі самовільного підключення, визначена на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки ПСр-2, ЩЦ 1-125-0.05, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології.

Пунктом 3.5 Методики передбачено, що у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5, 6 пункту 3.1Методики, добовий обсяг споживання електричної енергії через проводи, якими здійснене самовільне підключення або підключення поза приладом обліку, визначається за формулою 2.7 Методики.

Саме відповідно до вказаної формули позивачем було здійснено розрахунок добового обсягу споживання електроенергії 30,08 Квт год., та згідно з пропускною силою струму 1,5 мм. кв., (який є найменшим провідником в схемі самовільного підключення) потужність зафіксована в ПУЕ23А, добового обсягу споживання встановленого Методикою 8 год., відповідачу нараховано 32 968 кВт год. на загальну суму 40 185, 39 гривень (а.с.14).

В Акті зазначено, що порушення Правил КЕЕН відбулося у зв'язку з безобліковим споживанням електричної енергії шляхом прихованої електропроводки, виявити яку представники енергопостачальника при проведені контрольного огляду не мали можливість.

Правилами встановлено, якщо споживач встановив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об'єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки.

Тобто, період за який позивачем розрахована заборгованість відповідає вимогам вказаної Методики.

Доводи апеляційної скарги про те, що Акт було складено з порушенням вимог Правил ПКЕЕН, затверджених постановою КМУ від 26.07.1999 року №1357 та Методики, є безпідставними, оскільки не підтверджені жодними доказами.

Посилання відповідача в апеляційній скарзі на те, що остання не була ознайомлена з Актом на увагу не заслуговують, оскільки спростовуються наявними у матеріалах справи доказами.

Відповідно до статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності.

Стаття 81 ЦПК України надає право сторонам та іншим учасникам справи подавати докази на підтвердження своїх вимог або заперечень.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина 1статті 76 ЦПК України).

Частиною 3статті 12 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Інші доводи, викладені в апеляційній скарзі, були предметом розгляду суду першої інстанції та зазначеним доводам дана належна оцінка, висновків суду вони не спростовують.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов'язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов'язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов'язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (PRONINA v. UKRAINE, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Керуючись ч. 1 ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 368, 374, 375, 382 - 384 ЦПК України, суд -

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Київського районного суду м. Харкова від 04 червня 2018 року- залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий І. С. Сащенко

Судді А.І. Овсяннікова

А.В. Котелевець