ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/5690/18
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

"28" серпня 2018 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі :

головуючого судді Комаревцевої Л.В.,

з секретарем Гаврилюк О.В.

без участі сторін

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в підготиовчому судовому засіданні позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа: Дарницька районна в місті Києві державна адміністрація, про усунення перешкод в користуванні житловим приміщенням, шляхом визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,

в с т а н о в и в :

У червні 2018 року надійшла до суду позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа: Дарницька районна в місті Києві державна адміністрація, про усунення перешкод в користуванні житловим приміщенням, шляхом визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

Позивач вказує, що є власником квартири АДРЕСА_1 на підставі договору дарування квартири від 13.07.2016.

Вказана квартира зареєстрована за позивачем в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 13.07.2016 під №00, згідно інформаційної довідки з державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 13.07.2016.

На момент набуття позивачем права власності на квартиру у ній був зареєстрований відповідач, однак не проживав там, комунальні платежі не сплачував, не зберігав особисті речі. Спроби знайти відповідача та повідомити його про зміну власника квартири, а також висловити вимогу про зняття з реєстрації результату не дали.

Відповідно до довідки №420 від 31.08.2016, виданої ТОВ "Житлово-експлуатаційна дільниця №2" відповідач ОСОБА_3 зареєстрований у АДРЕСА_3.

Крім того, позивач зазначає, що між ним та відповідачем не має сімейних зв'язків.

Так, бездіяльність відповідача щодо зняття з реєстрації створює перешкоди у здійсненні прав позивача як власника квартири, оскільки він не може вільно користуватися, проживати та розпоряджатися квартирою. Також позивач змушений нести додаткові фінансові витрати на утримання квартири.

Враховуючи викладене, позивач просить суд визнати відповідача ОСОБА_3 таким, що втратив право користування квартирою за адресою: АДРЕСА_2.

В судове позивач не з'явився, проте від представника позивача надійшла заява про розгляд справи за відсутності позивача, який не заперечив проти винесення заочного рішення.

В судове засідання відповідач не з'явився, належним чином повідомлявся про день та час розгляду справи за останньою відомою суду адресою його реєстрації.

Представник третьої особи в судове засідання не з'явився, подав до суду заяву про розгляд справи за відсутності представника, просив ухвалити рішення відповідно до вимог чинного законодавства.

Суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідача за наявності зібраних по справі матеріалів. Відповідно до вимог п. 2 ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, проти чого не заперечувала позивач.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Встановлено, що власником квартири АДРЕСА_1 є позивач ОСОБА_2 на підставі договору дарування квартири від 13.07.2016. (а.с. 15)

Вказана квартира зареєстрована за позивачем в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 13.07.2016 під №00, згідно інформаційної довідки з державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 13.07.2016. (а.с. 7-8)

Відповідно до довідки №420 від 31.08.2016, виданої ТОВ "Житлово-експлуатаційна дільниця №2" відповідач ОСОБА_3 зареєстрований у АДРЕСА_3. (а.с. 9)

Згідно акту про не проживання особи за місцем реєстрації від 15.05.2018, засвідченого головою ОСББ, гр. ОСОБА_3 фактично не проживає за адресою: АДРЕСА_4, починаючи з 09.01.2016. (а.с. 6)

Відповідно до ч. 1 ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується та розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

У відповідності до ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Відповідно до ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Усунення перешкод власник може вимагати навіть тоді, коли ці перешкоди не пов'язані з позбавленням його володінням майном.

Відповідач не мешкає в спірній квартирі, але зареєстрований, чим порушує право власності позивача, позбавляє можливості розпорядитись своїм майном на власний розсуд, тобто позивач обмежена у здійсненні свого права власності. Факт реєстрації в квартирі, завдає додаткових матеріальних витрат на оплату комунальних послуг, що завдає позивачу матеріальної шкоди.

Приймаючи до уваги викладене, суд визнає вимоги позову обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Пунктом 1 частини 2 ст. 141 ЦПК України передбачено, що стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

Таким чином, також підлягає стягненню з відповідача на користь позивача понесені витрати із сплати судового збору у сумі 704, 80 грн. (а.с. 30)

Керуючись ст.ст. 13, 48, 81, 89, 141, 258-259, 263-265, 280-289 ЦПК України, ст. ст. 391, 321, 391 405 ЦК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа: Дарницька районна в місті Києві державна адміністрація, про усунення перешкод в користуванні житловим приміщенням, шляхом визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням- задовольнити.

Визнати ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, таким, що втратив право користування житловим приміщенням - квартирою АДРЕСА_5

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 витрати по сплаті судового збору в розмірі 704, 80 грн. (сімсот чотири гривні 80 копійок)

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва шляхом подання скарги протягом тридцяти днів з дня його складення.

Повний текст рішення виготовлено 28.08.2018

Суддя Л.В. Комаревцева