Справа № 199/4617/18
РІШЕННЯ

Іменем України

25.07.2018 року Амур-Нижньодніпровський районний суд м.Дніпропетровська

у складі: головуючого судді Якименко Л.Г.

за участю секретаря Купецької Г.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м.Дніпрі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа Четверта дніпровська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, третя особа Четверта дніпровська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

Позивачка ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом до відповідача ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за законом після смерті матері ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_8.

В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що після смерті її батька ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_9, вона забрала свою матір ОСОБА_3, яка була прикута до ліжка, проживати у свій будинок за адресою: АДРЕСА_1.

ІНФОРМАЦІЯ_8 померла ОСОБА_3.

Після поховання обох батьків поспіль позивачка знаходилась у вкрай пригніченому психічному стані, стан її здоров'я погіршився, загострились хронічні хвороби.

На день смерті батьки сторін ОСОБА_4 та ОСОБА_3 були зареєстровані у будинку АДРЕСА_2.

Після смерті батька ОСОБА_4 спадщину, яка складалася з житлового будинку, земельної ділянки та іншого майна, прийняла відповідно до ст.1268 ЦК України його дружина ОСОБА_3, як спадкоємиця першої черги за законом.

Позивачка ОСОБА_1 після смерті матері ОСОБА_3 була впевнена, що прийняла спадщину після її смерті, оскільки вони проживали разом, а також у зв'язку із виснаженням постійними душевними хвилюваннями після втрати відразу батька і матері, позивачка почала хворіти, загострились хронічні хвороби.

17 травня 2018 року позивачка разом зі своїм рідним братом ОСОБА_2 звернулись до державного нотаріуса Четвертої дніпровської державної нотаріальної контори з приводу оформлення своїх спадкових прав після смерті матері. У зв'язку з пропуском строку для прийняття спадщини нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_8. Посилаючись на вказані обставини та вважаючи причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними, позивачка просила суд визначити їй місячний додатковий строк для прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_8.

12.07.2018 року відповідач по справі ОСОБА_2 подав зустрічний позов до ОСОБА_1, у якому просив визначити йому також додатковий строк на прийняття спадщини після померлої матері ОСОБА_3.

В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_2 посилався на те, що він не подав у встанвволений законом строк заяву про прийняття спадщини, оскільки був упевнений, що його мати ОСОБА_3 склала заповіт на ім'я його сестри ОСОБА_1, бо мати та сестра неодноразово вели про це розмову. Тільки після звернення позивачки до нотаріальної контори з приводу оформлення спадщини виявилося, що заповіт на її ім'я не був посвідчений нотаріально.

Таким чином, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до нотаріальної контори, як спадкоємці першої черги із заявами про видачу свідоцтва про право на прийняття спадщини, однак постановою нотаріуса їм обом було відмовлено у зв'язку з пропуском строку на прийняття спадщини. Посилаючись на вказані обставини та вважаючи причини пропуску строку на прийняття спадщини поважними, оскільки він був введений в оману та не знав про відсутність заповіту, тому ОСОБА_2 просив суд визначити йому місячний додатковий строк для прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_8.

Позивачка ОСОБА_1 у судове засідання не з'явилась, надала суду письмову заяву, якою свої позовні вимоги підтримала у повному обсязі, проти зустрічного позову не заперечувала, справу просила слухати за її відсутності, рішення постановити на підстави наявних у справі документів.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з'явився, просив розглянути справу у його відсутності, просив задовольнити його позов та не заперечував проти задоволення первісного позову, просив рішення ухвалити відповідно до норм чинного законодавства, про що надав відповідну заяву.

Представник третьої особи Четвертої дніпровської державної нотаріальної контори у судове засідання не з'явився, проти позовних вимог не заперечував, просив розглянути справу за його відсутності, про що надав відповідну заяву.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у зв'язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали цивільної та спадкової справ, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню з наступних підстав.

У судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_1 до ОСОБА_2 є між собою братом та сестрою, та їх батьками у свідоцтвах про їх народження вказані: батько ОСОБА_4 та мати ОСОБА_3.

ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_9, свідоцтво про смерть видане 29.08.2017 року, актовий запис №1623.

ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_8, свідоцтво про смерть видане 12.10.2017 року, актовий запис №1847.

Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина на належне їй нерухоме майно - житловий будинок АДРЕСА_2, земельну ділянку та інше майно, яке вона успадкувала як спадкоємець першої черги після смерті чоловіка ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_9.

Постановою державного нотаріуса Четвертої дніпровської нотаріальної контори від 17.05.2018 року спадкоємцям ОСОБА_2 та ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після померлої ІНФОРМАЦІЯ_8 ОСОБА_3 з тих підстав, що спадкоємці на момент відкриття спадщини не були зареєстровані разом зі спадкодавцем на момент її смерті та пропустили шестимісячний термін для прийняття спадщини.

Відповідно до матеріалів спадкової справи ОСОБА_3, яка померла, ІНФОРМАЦІЯ_8, на момент своєї смерті була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2.

Сторони по справі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 станом на день смерті їхньої матері зареєстрованими за вказаною адресою не значаться.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, що визначено вимогами ст.ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України.

Згідно з вимогами ч.1 ст.1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як встановлено в суді, ОСОБА_3 у зв'язку зі станом здоров'я певний період часу та на час своєї смерті проживала разом із дочкою ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1, що визнається іншим спадкоємцем ОСОБА_2.

Позивачка ОСОБА_1 у зв'язку із моральним виснаженням та постійними душевними хвилюваннями, які вона понесла після втрати відразу батька і матері, через загострення хронічних хвороб, що підтверджується виписками із її медичної карти, не звернулася у встановлений законом шестимісячний строк із заявою про прийняття спадщини. На думку суду, дані причини є поважними, тому суд вважає за можливе визначити їй додатковий місячний строк, достатній для подання нею заяви про прийняття спадщини.

Надаючи оцінку зустрічним позовним вимогам ОСОБА_2, суд вважає також визначити йому додатковий місячний строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_8, оскільки докази та мотиви, на які він посилається, є поважними з огляду на введення його в оману з приводу складання заповіту на користь іншого спадкоємця, у зв'язку з чим через свою необізнаність він пропустив встановлений законом строк для прийняття спадщини.

Відповідно до вимог ст.141 ЦПК України суд вважає витрати по справі покласти на рахунок сторони, яка їх понесла.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 1220, 1222, 1233, 1234, 1235, 1269, 1272 ЦК України, ст. ст. 12, 13, 19, 80, 81, 82 89, 129, 131, 141, 223, 258, 259, 263-265 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа Четверта дніпровська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, ІПН НОМЕР_1, додатковий строк для прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_8, актовий запис №1847, один місяць з дня набрання рішенням законної сили.

Зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1, третя особа Четверта дніпровська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, - задовольнити.

Визначити ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4, ІПН НОМЕР_2, паспорт НОМЕР_3, додатковий строк для прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_8, актовий запис № 1847, один місяць з дня набрання рішенням законної сили.

Витрати по справі покласти на рахунок сторони, яка їх понесла.

Позивачка: ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, уродженка м.Дніпропетровська, ІПН НОМЕР_1, паспорт НОМЕР_4, виданий 02.02.1996 року Амур-Нижньодніпровським РВ ДМУ УМВС України в Дніпропетровській області, яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1.

Відповідач: ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4, уродженець м.Дніпропетровська, ІПН НОМЕР_2, паспорт НОМЕР_3, виданий 02.02.1996 року Амур-Нижньодніпровським РВ ДМУ УМВС України в Дніпропетровській області, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_3.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду першої інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено вступну та резолютивну частину рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Суддя: