Справа № 185/8026/18
Провадження № 2/185/4087/18
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
12 грудня 2018 року м.Павлоград
Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Врони А.О., за участю секретаря судового засідання Чернишової К.Д., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу ЄУ № 185/8026/18 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням,-
21 вересня 2018 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2, ОСОБА_3, в якому просить суд визнати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, такими, що втратили право користування квартирою № 26, розташованою в житловому будинку № 4 по вулиці Войнової в місті Павлограді Дніпропетровської області. Позовна заява мотивована тим, що позивачу на праві власності належить квартира № 26 в житловому будинку № 4 розташованому по вул. Войнової в місті Павлограді Дніпропетровської області. В вищезазначеній квартирі зареєстровано місце проживання доньки позивача ОСОБА_2 та онука ОСОБА_3. Відповідачі з липня 2013 року не проживають у вищезазначеній квартирі без будь-яких поважних причин, за комунальні послуги не сплачують. У звязку з тим, що відповідачі зареєстровані за адресою знаходження вищезазначеної квартири, позивач не має можливості скористатися пільгами по житлово-комунальним послугам.
Позивач у судове засідання не зявилась, надала до суду заяву, згідно якої просила розглянути справу за її відсутності, позовні вимоги підтримала повністю, просить їх задовольнити, не заперечує проти заочного розгляду справи.
Відповідачі у судове засідання повторно не зявились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, про причину неявки суду не повідомили, відзив на позов не подали.
Суд, враховуючи думку позивача, ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, судом встановлені наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що на підставі свідоцтва про право власності на житло від 21 грудня 2006 року, виданого відділом по обліку та розподілу житлової площі, квартира АДРЕСА_1 на праві спільної сумісної власності належить ОСОБА_1 1/5 частка, ОСОБА_4 1/5 частка, ОСОБА_5 1/5 частка, ОСОБА_3 1/5 частка, ОСОБА_6 1/5 частка. Згідно свідоцтва про право на спадщину за законом від 04 червня 2014 року, ОСОБА_1 успадкувала після смерті чоловіка ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_3, 1/5 частину квартири АДРЕСА_1. Свідоцтво зареєстровано за № 1-1982 та посвідчено державним нотаріусом Першої Павлоградської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області ОСОБА_7 На підставі договору дарування 3/5 часток квартири від 24 листопада 2017 року, ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4, прийняла від ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_5, ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, 3/5 часток квартири за № 26 у будинку № 4 по вул. Войнової у м. Павлоград.
Таким чином, ОСОБА_1 є власником квартири за № 26 у будинку №4 по вул. Войнової у м. Павлоград.
Вищевказане підтверджується інформаційною довідкою № 145237366 від 14.11.2018 року з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та з реєстру прав власності на нерухоме майно.
У вищевказаній квартирі зареєстровано місце проживання ОСОБА_2 (дівоче прізвище ОСОБА_1) ОСОБА_9, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, що підтверджується довідками № 4800 від 26.11.2018 року та № 4801 від 26.11.2018 року, виданими відділом по обліку комунального майна та житлової площі Павлоградської міської ради Дніпропетровської області.
Згідно свідоцтва про народження серії ІІІ-КИ № 353707 від 23 травня 1981 року, батьками ОСОБА_5 є ОСОБА_4 та ОСОБА_1.
Згідно свідоцтва про укладення шлюбу серії І-ФС № 590121, виданого відділом реєстрації актів цивільного стану міста Южно-Сахалінськ агенства реєстрації актів цивільного стану Сахалінської області 07 серпня 2015 року, ОСОБА_10, ІНФОРМАЦІЯ_6, та ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрували шлюб 07 серпня 2015 року, про що зроблений відповідний актовий запис № 1115.
Згідно свідоцтва про народження серії І-КИ № 447899 від 12 липня 2013 року, батьками ОСОБА_3 є ОСОБА_11 та ОСОБА_5.
Відповідно до акту про фактичне непроживання, складеного 18 вересня 2018 року головою обєднання співвласників багатоквартирного будинку Войнової, 4 ОСОБА_12., у квартирі АДРЕСА_1 зареєстровані, але не проживають ОСОБА_2 та ОСОБА_3 з липня 2013 року. Акт складено в присутності та підписаний сусідами ОСОБА_13 (кв. 18), ОСОБА_14 (кв. 27), ОСОБА_15 (кв. 22).
Частиною першою статті 383 ЦК України та статтею 150 ЖК УРСР закріплені положення, відповідно до яких громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей та інших осіб, мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд.
Частиною першою статті 156 ЖК УРСР передбачено, що члени сімї власника жилого будинку, які проживають разом із ним у будинку, що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку, якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням.
Аналогічну норму містить також стаття 405 ЦК України.
Відповідно до частини четвертої статті 156 ЖК України до членів сімї власника відносяться особи, зазначені в частині другій статті 64 цього Кодексу, а саме подружжя, їх діти і батьки. Членами сімї власника може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з ним і ведуть з ним спільне господарство.
За змістом зазначених норм матеріального права правом користування житлом, який знаходиться у власності особи, мають члени сімї власника нарівні з власником будинку, якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням, а також інші особи, якщо вони постійно проживають разом з ним і ведуть з ним спільне господарство.
Відповідно до ч. 1 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Згідно з положеннями статті 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
Аналіз зазначеної норми дає підстави для висновку про те, що власник має право вимагати від осіб, які не є членами його сімї, а також не відносяться до кола осіб, які постійно проживають разом з ним і ведуть з ним спільне господарство, усунення порушень свого права власності у будь-який час.
Аналогічні висновки викладені в правовій позиції Верховного Суду України у справі №6-709цс16.
Враховуючи обставини справи, суд вважає за необхідне задовольнити вимоги позивача та визнати відповідачів такими, що втратили право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_2.
Керуючись ст. 5, 12, 13, 81, 89, 142, 263-265, 268, 280-289 ЦПК України, суд,-
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням задовольнити у повному обсязі.
Визнати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, ІПН: НОМЕР_1, та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, ІПН: НОМЕР_2, такими, що втратили право користування квартирою № 26 у будинку № 4 по вул. Войнової, м. Павлоград, Дніпропетровської області.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку до Дніпровського апеляційного суду через Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області шляхом подачі в 30-денний строк, з дня його проголошення, апеляційної скарги.
Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження відповідно та в порядку і строки, визначені ст. 354 ЦПК України.
Суддя А. О. Врона