Справа № 496/1016/17
Провадження № 2-ві/496/5/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 грудня 2018 року Біляївський районний суд Одеської області у складі:

головуючого - судді Галич О.П.,

за участю:

секретаря - Ткаченко В.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Біляївського районного суду Одеської області заяву ОСОБА_1 представника відповідача ОСОБА_2 про відвід судді, -

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Біляївського районного суду Одеської області (головуючий по справі - суддя Драніков С.М.) перебуває справа за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої ДТП та відшкодування моральної шкоди.

10.12.2018 року представником відповідача ОСОБА_1 було подано заяву про відвід судді Дранікова С.М., яку мотивує тим, справа до розгляду по суті призначалася на 28.09.2018 р, 24.10.2018 та на 12.11.2018 р. При цьому 24.10.2018 р., та 12.11.2018 р. ні позивач, ні його представник без будь-яких поважних причин не з'явилися у судове засідання, не надавши суду жодного документу, що обґрунтовує поважність причин не явки у судове засідання. Також зазначено, що суддею не були розглянуті клопотання про застосування заходів процесуального примусу позивачів, про залишення позовної заяви без розгляду та було розглянуто клопотання про залучення співвідповідачів в порушення норм ст. 51 ЦПК України. Заявник стверджує, що суддею було порушено таємницю нарадчої кімнати, так як коли суддя перебував у нарадчій кімнаті декілька разів заходили працівники суду, крім того, через двері було чутно, як головуючий з кимось вирішував питання та консультувався по телефону щодо порядку та обставин вирішення клопотання. Таким чином, участь судді Дранікова С.М. у справі визиває сумнів у його неупередженості та об'єктивності під час розгляду справи.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.12.2018 року вирішення питання про відвід передано судді Галич О.П.

Відповідно до ч.8 ст. 40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Суд не вбачає необхідності повідомляти учасників справи про судове засідання, а тому відповідно до вимог ч. 8 ст. 40 ЦПК України розгляд даної заяви проводиться без повідомлення учасників справи.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, приходить до наступного висновку.

Частиною 1 ст.36 ЦПК України визначенні підстави для відводу (самовідводу) судді.

Так, відповідно до ч.1 ст.36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:1) він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об'єктивності судді.

Підстави для відводу судді можуть мати об'єктивний чи суб'єктивний характер.

Пряма чи побічна заінтересованість судді у результаті розгляду справи може бути підставою як для відводу, так і для самовідводу. Заінтересованість може мати юридичний або побутовий характер. Юридична заінтересованість судді має місце, якщо від результату вирішення спору у нього виникнуть, зміняться або припиняться певні права або обов'язки. Побутова або фактична заінтересованість полягає в тому, що рішення суду може мати вплив на особисті стосунки судді з оточуючими.

Якщо заяву про відвід з цих підстав подає особа, яка бере участь у справі, підстави відводу потребують доказування.

Як передбачено ч.4 ст.36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Як роз'яснив Пленум Верховного Суду України в п. 10 Постанови № 8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади» процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом, відповідно, незгода сторони з винесеним суддею судовим рішенням, а так само прийняття суддею процесуальних рішень, розгляд суддею клопотань сторін по справі, не може бути підставою для відводу судді, а має наслідком право сторони на апеляційне та касаційне оскарження судового рішення в порядку, визначеному положеннями ЦПК України.

У висновку №3 Консультативної ради європейських суддів щодо принципів та правил, які регулюють професійну поведінку суддів, зокрема, питання етики, несумісної поведінки та безсторонності, зазначено, що за загальним принципом судді повинні персонально бути повністю звільненими від відповідальності стосовно претензій, що пред'являються їм у зв'язку з добросовісним здійсненням ними своїх функцій. Судові помилки щодо юрисдикції чи процедури судового розгляду у визначенні чи застосуванні закону, здійсненні оцінки свідчень повинні вирішуватися за допомогою апеляції.

Для відведення судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об'єктивно можуть вказувати на можливу упередженість. Обставини, які були покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними.

Підстав, які б слугували відводу головуючому, у справі не встановлено. Доводи ОСОБА_1 про наявність обставин, які викликають сумніви в об'єктивності та неупередженості головуючого у справі, зводяться до незгоди з процесуальними рішеннями головуючого по справі.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини від 09 листопада 2006 року у справі «Білуха проти України» (№33949/02) наявність безсторонності повинна визначатися за суб'єктивним та об'єктивним критеріями. Відповідно до суб'єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об'єктивного критерію неупередженість суду визначається в тому числі і тим, чи забезпечує суд умови, за яких були б неможливі сумніви у його безсторонності.

Суд вважає, що ті обставини, які викладені в заяві про відвід, не свідчать про упередженість або певну зацікавленість судді у наслідках розгляду цієї справи, і тому не є підставою для задоволення заяви про відвід. Особиста безсторонність судді не ставиться під сумнів, оскільки стороною відповідача по справі, не доведено протилежне. Будь-яких інших підстав, які викликали б сумнів в об'єктивності та неупередженості судді, не виявлено.

Вивченням доводів заявника встановлено, що заява про відвід викликана допущеними, на думку сторони відповідача, порушеннями процесуального характеру з боку судді Дранікова С.М. при розгляді справи, а саме порушенням таємниці нарадчої кімнати. На думку судді, який розглядає заяву про відвід, порушення процесуального характеру при розгляді справи, навіть за їх наявності, не можуть свідчити про можливе необ'єктивне чи упереджене ставлення судді до розгляду справи по суті, а можуть бути підставою для оскарження рішення з цих підстав.

Такий висновок суду кореспондується із положеннями п. 4 ч. 1 ст. 376 ЦПК України відповідно до, якого підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення серед іншого є порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Слід зауважити, що у суддів Біляївського районного суду Одеської області робочі кабінети є залами судових засідань та відповідно обладнанні, а ні відповідних кабінетів відведених для секретаря судових засідань (прийомних), а ні окремих залі з належним чином обладнаними нарадчими кімнатами судді не мають. Жодних підтверджень, що суддя Драніков С.М. будь з ким спілкувався під час перебування у нарадчій кімнаті та чи перебував з ним там будь хто, стороною відповідача не надано та є тільки припущеннями.

Таким чином, заявлені підстави для відводу головуючому не є на думку суду такими, що наділені суб'єктивними та об'єктивними критеріями встановлення упередженості суду та які унеможливлювали прийняття суддею об'єктивного рішення у справі, а тому обґрунтованого підґрунтя для задоволення заяви про відвід відсутні.

Суд при розгляді даної справи дотримується вимог ст. 6 ч.1 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод "кожен має право на справедливий розгляд його справи… незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків …".

Керуючись ст.ст. 36,40 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 представника відповідача ОСОБА_2 про відвід судді - відмовити.

Ухвала в апеляційному порядку оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 12.12.2018 р.

Суддя О.П. Галич