Справа № 444/1261/18
Провадження № 2/444/785/2018
УХВАЛА

про залишення позову без руху

04 червня 2018 року суддя Жовківського районного суду Львівської області Зеліско Р. Й.

вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Смереківської сільської ради Жовківського району Львівської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ :

В Жовківський районний суд Львівської області надійшла позовна заява ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Смереківської сільської ради Жовківського району Львівської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Вивчивши матеріали позовної заяви, приходжу до переконання, що така подана без додержання вимог, викладених у ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або імя (прізвище, імя та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів звязку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Позивачем в повному обсязі не виконано даної вимоги закону, а тому для усунення цього недоліку позивачу необхідно зазначити в позовній заяві ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, відомі номери засобів звязку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

П. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України визначено, що позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Позивачі просять визначити додатковий строк для прийняття заяви про прийняття спадщини спадщини після померлого ОСОБА_3 протягом трьох місяців з дня набрання законної сили рішенням суду.

З даного приводу слід зазначити, що ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

З копії свідоцтва про смерть серії 1-СГ № 502475 виданого повторно Жовківським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Львівській області від 05.04.2018 року вбачається, що ОСОБА_4 помер 20.11.1990 року.

Відповідно п. 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 р. «Про судову практику у справах про спадкування» відносини спадкування регулюються правилами ЦК України від 16.01.2003 року, що набрав чинності 01.01.2004 року, якщо спадщина відкрилася не раніше 1 січня 2004 року. У разі відкриття спадщини до зазначеної дати застосовується чинне на той час законодавство, зокрема, відповідні правила Цивільного кодексу Української РСР від 18.07.1963 року у тому числі щодо прийняття спадщини, кола спадкоємців за законом. У разі коли спадщина, яка відкрилася до набрання чинності ЦК України і строк на її прийняття не закінчився до 1 січня 2004 року, спадкові відносини регулюються цим Кодексом.

Оскільки ОСОБА_4 помер 20.11.1990 року, тобто спадщина відкрилася до набрання чинності ЦК України, то до правовідносин, що стосуються прийняття спадщини після її смерті слід застосовувати положення Цивільного кодексу Української РСР від 18.07.1963 року.

Згідно ст. 549 Цивільного кодексу Української РСР від 18.07.1963 року встановлено, що визнається, що спадкоємець прийняв спадщину: 1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; 2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 550 Цивільного кодексу Української РСР від 18.07.1963 року строк для прийняття спадщини, встановлений статтею 549 цього Кодексу, може бути продовжений судом, якщо він визнає причини пропуску строку поважними. Спадщина може бути прийнята після закінчення зазначеного строку і без звернення до суду при наявності згоди на це всіх інших спадкоємців, які прийняли спадщину.

Зважаючи на наведене, звертаю увагу позивачів на необхідність уточнення змісту позовних вимог: способу (способів) захисту прав або інтересів, передбаченого законом чи договором, або іншого способу (способів) захисту прав та інтересів, які не суперечать закону.

Згідно п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Позивачі зазначають, що вони звернулися до нотаріальної контори з питанням оформлення спадщини, однак їм було відмовлено у звязку із тим, що вони пропустили строк на прийняття спадщини.

Незважаючи на такі твердження позивачами не подано суду письмових доказів цьому (лист чи постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії).

Також, стверджують, що вони не працювали тривалий час та не мали грошових коштів на подачу заяви про прийняття спадщини.

Наведені обставини також жодних чином не підтверджені жодними доказами, якими можуть бути копії трудових книжок, довідки про доходи та інші відповідні документи.

Розяснюю, що відповідно до постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 р. «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

П. 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України встановлено, що позовна заява повинна містити підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Даної вимоги позивачами не дотримано.

Позивачі звертаються із позовною вимогою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини

Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Вважаю, що позовній заяві є дві вимоги немайнового характеру, оскільки ОСОБА_5 звертається із вимогою про визначення їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 протягом трьох місяців з дня набрання законної сили рішенням суду, а ОСОБА_2 звертається із вимогою про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 протягом трьох місяців з дня набрання законної сили рішенням суду.

Згідно п. 2 ч. 7 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Так згідно вимог ч. 2 ст. 4 Закону України Про судовий збір від 08.07.2011 року , що набрав чинності з 01.11.2011 року (в останній діючій редакції), відповідно до якого ставки судового збору:

- із позовних заяв немайнового характеру, яка подана фізичною особою встановлюється 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України Про судовий збір судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Так, станом на 01.01.2018 року прожитковий мінімум для працездатних осіб відповідно до ст. 7 Закону України "Про державний бюджет України на 2018 рік" становить 1762,00 грн, а тому необхідно було сплатити судовий збір 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 704,80 грн. за кожну із двох заявлених позовних вимог немайнового характеру.

Враховую, що позивачем ОСОБА_1 виконано дану вимогу, оскільки з квитанції № 5 від 07.05.2018 року вбачається, що нею сплачено 704,80 грн. судового збору.

Водночас, позивачем ОСОБА_2 судовий збір в такому ж розмірі не сплачено.

А тому для усунення недоліків, враховуючи вимоги ч. 2 ст. 4, п. 2 ч. 3 ст. 6, п. 2 ч. 7 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» позивачу ОСОБА_2 необхідно сплатити судовий збір в розмірі 704,80 грн.

Крім цього, згідно ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивачі зобовязані додати до позовної заяви всі наявні в них докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ч. 2 ст. 95 ЦПК України, письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Вразі подання додаткових доказів, відповідно до ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивачі повинні додати їх копії відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Відповідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи вищенаведене, приходжу до переконання, що позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Смереківської сільської ради Жовківського району Львівської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід залишити без руху та надати позивачам строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання ними копії ухвали.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 335, 337 ЦПК України,ч. 2 ст. 4, п. 2 ч. 3 ст. 6, п. 2 ч. 7 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», суддя, -

ПОСТАНОВИВ :

Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Смереківської сільської ради Жовківського району Львівської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - залишити без руху, надавши позивачам строк для усунення недоліків терміном 10 (десять) днів з дня отримання копії ухвали.

Копію даної ухвали направити позивачам ОСОБА_1, ОСОБА_2 - для відома та виконання.

В разі невиконання вимог судді про усунення недоліків в наданий строк, відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України, позовна заява буде вважатись неподаною та повернута позивачу зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Зеліско Р. Й.