Справа №:755/8234/17
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"01" червня 2018 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

Головуючого судді: Астахової О.О.,

при секретарі Неділько Л.Л.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за заявою ОСОБА_1 про ухвалення додаткового рішення у справі за позовом ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про захист прав споживачів, -

В С Т А Н О В И В:

До Дніпровського районного суду м. Києва звернувся ОСОБА_1 із заявою про ухвалення додаткового рішення у справі за позовом ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про захист прав споживачів.

Мотивуючи тим, що судом при розгляді справи не вирішено його клопотання про постановлення окремої ухвали щодо притягнення відповідача до кримінальної відповідальності за введення суду в оману та клопотання про накладення штрафу на відповідача за зловживання процесуальними правами.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 18 травня 2018 року заяву ОСОБА_1 про ухвалення додаткового рішення у вказаній цивільній справі залишено без руху та надано строк для усунення вказаних недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ухвали суду.

30 травня 2018 року до суду надійшла апеляційна скарга ОСОБА_1 на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 02 квітня 2018 року.

Відповідно до ч. 4 ст. 270 ЦПК України розглядаючи заяву про ухвалення додаткового рішення у разі необхідності суд може викликати сторони або інших учасників справи в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

З огляду на означене, суд вважає за можливе проводити розгляд справи за заявою ОСОБА_1 про ухвалення додаткового рішення без виклику сторін.

Судом встановлено, що 31 травня 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом у якому просив, із урахуванням заяви про збільшення позовних вимог, визнати протиправною відмову фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 у наданні йому книги скарг та пропозицій. Визнати протиправною відмову фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 у наданні йому реквізитів суб'єкта господарювання, який надає послуги прокату. Визнати протиправною відсутність куточка споживача станом на 26 травня 2017 року у пункті прокату за адресою: АДРЕСА_1. Зобов'язати відповідача обладнати у місці своєї підприємницької діяльності з побутового прокату (АДРЕСА_1) куточок споживача згідно вимог законодавства України. Стягнути з відповідача на його користь моральну шкоду у розмірі 60 000,00 грн.

Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 02 квітня 2018 року позов ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про захист прав споживачів задоволено частково.

Визнано протиправною відмову фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 у наданні ОСОБА_1 книги відгуків і пропозицій фізичної особи-підприємця ОСОБА_2.

Визнано протиправною відмову фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 у наданні ОСОБА_1 реквізитів суб'єкта господарювання, який надає послуги прокату.

Визнано протиправною відсутність куточка споживача станом на 26 травня 2017 року у пункті прокату за адресою: АДРЕСА_1.

Стягнуто з фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 1000,00 грн.

В іншій частині - відмовлено (а.с. 103-105).

Згідно із ч. 1 ст. 270 ЦПК України суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо:

1) стосовно певної позовної вимоги, з приводу якої сторони подавали докази і давали пояснення, не ухвалено рішення;

2) суд, вирішивши питання про право, не зазначив точної грошової суми, присудженої до стягнення, або майно, яке підлягає передачі, або дії, що треба виконати;

3) судом не вирішено питання про судові витрати;

4) суд не допустив негайного виконання рішення у випадках, встановлених статтею 430 цього Кодексу.

Питання постановлення окремої ухвали суду регулюється положеннями ст. 262 ЦПК України, відповідно до ч.ч. 1, 2 якої суд, виявивши при вирішенні спору порушення законодавства або недоліки в діяльності юридичної особи, державних чи інших органів, інших осіб, постановляє окрему ухвалу, незалежно від того, чи є вони учасниками судового процесу.

Суд може постановити окрему ухвалу у випадку зловживання процесуальними правами, порушення процесуальних обов'язків, неналежного виконання професійних обов'язків (в тому числі, якщо підписана адвокатом чи прокурором позовна заява містить суттєві недоліки) або іншого порушення законодавства адвокатом або прокурором.

Відповідно до ч. 1 ст. 148 ЦПК України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі до від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках:

1) невиконання процесуальних обов'язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу;

2) зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству;

3) неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин;

4) невиконання ухвали про забезпечення позову або доказів, ненадання копії відзиву на позов, апеляційну чи касаційну скаргу, відповіді на відзив, заперечення іншому учаснику справи у встановлений судом строк;

5) порушення заборон, встановлених частиною дев'ятою статті 203 цього Кодексу.

Таким чином, питання щодо накладення штрафу, як виду відповідальності за зловживання процесуальними правами, ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу, вирішується шляхом постановлення відповідної ухвали суду та не є підставою для ухвалення додаткового рішення.

Питання постановлення окремої ухвали суду регулюється положеннями ст. 262 ЦПК України, у розумінні якої є правом суду у випадку встановлення відповідних підстав для її застосування.

Більше того, думка позивача щодо необхідності накладення штрафу за введення суду в оману, була висловлена ОСОБА_1 під час промови у судових дебатах та не була заявлена на відповідній стадії клопотань.

А відтак, враховуючи положення цивільно-правового законодавства України, питання щодо накладення штрафу, у сукупності з означеними обставинами, не вирішувалось.

Осільки у заяві ОСОБА_1 про ухвалення додаткового рішення не наведені підстави, передбачені ч. 1 ст. 270 ЦПК України, суд приходить до висновку про відмову у її задоволенні.

Керуючись ст.ст. 148, 260, 261, 262, 270, 353 ЦПК України,-

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 про ухвалення додаткового рішення у справі за позовом ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про захист прав споживачів - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва, шляхом подання апеляційної скарги протягом п'ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.О. Астахова