Справа № 640/4004/16-ц
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
24 травня 2018 року Київський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого - судді Попрас В.О.,
при секретарі - Томіної І.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АХА Страхування» про стягнення коштів, -
Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, який 12.09.2017 р. після проведення судової експертизи уточнив та просить стягнути з відповідача на його користь суму страхового відшкодування в розмірі 132476,36 грн., яка складається з суми завданої матеріальної шкоди сумі 124025,00 грн., судових витрат за проведення двох експертиз в розмірі 2949,12 грн. та 4404 грн., послуги з підключенням до електромережі в розмірі 280 грн., вартість придбаних електроматеріалів в розмірі 730 грн., а також послуги банку за операційне обслуговування в сумі 44,24 грн. та 44 грн. В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що 27.09.2012 р. між ним та відповідачем укладено Договір добровільного комплексного страхування майна, відповідальності та від нещасного випадку №2293983/АКН, яким застраховано житловий будинок №17, що знаходиться по вул. Козакевича в м. Харкові. 18.06.2013 р. в будинку №17 по вул. Козакевича в м. Харкові сталася пожежа, внаслідок якої було пошкоджено об'єкт страхування. Розмір матеріальної шкоди, заподіяної під час пожежі, встановлено судовою будівельно-технічною експертизою, проведеною в ХНДІСЕ ім. Засл. проф. ОСОБА_2. Згідно висновку судової будівельно-технічної експертизи №1595 від 21.04.2017 р. сума матеріальної шкоди, спричиненої в результаті пожежі будинку №17 по вул. Козакевича в м. Харкові, та вартість ремонтно-будівельних робіт по відновленню частини будинку в результаті пожежі становить 124025 грн. Відповідач тривалий час відмовляється виплачувати страхове відшкодування в звязку з пожежею та настанням страхового випадку, тому позивач вимушений звернутися до суду за захистом своїх прав та законних інтересів.
Суд, вислухавши сторони, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.
Судом установлені такі факти і відповідні їм правовідносини.
27.09.2012 року між АТ «Страхова компанія «АХА Страхування» та позивачем ОСОБА_1 укладено Договір добровільного комплексного страхування майна та відповідальності від нещасного випадку №2293983, а саме житлового будинку, що знаходиться за адресою: м. Харків, вул. Козакевича, 17. Визначено розмір страхової суми 120 000 грн., ліміт відповідальності 120 000 грн., франшиза - 600 грн. (т.1 а.с. 101-110).
18.06.2013 р. відбулася пожежа за адресою: м. Харків, вул. Козакевича, 17, що підтверджується актом про пожежу та не заперечується сторонами (т.1 а.с.11).
З довідки слідчого СВ Київського РВ ХМУ ГУМВС України в Харківській області від 10.09.2013 р. вбачається, ОСОБА_1 звертався до Київського РВ ХМУ ГУМВС України в Харківській області у звязку з пожежею, що сталася 18.06.2013 р. за адресою: м. Харків, вул. Козакевича, 17, яка виникла у звязку з заносом відкритого джерела вогню, внаслідок чого згоріло приміщення будинку громадян ОСОБА_1 та ОСОБА_3 (т.1 а.с.12).
Таким чином, належні позивачу 1/2 частки житлового будинку, розташованого за адресою: м. Харків, вул. Козакевича, 17, які були застраховані згідно вищезазначеного Договору добровільного комплексного страхування майна та відповідальності від нещасного випадку № 2293983, були пошкоджені пожежею, яка сталась 18.06.2013 р.
В якому стані перебував будинок позивача по вул. Козакевича, 17 після пожежі видно з акту обстеження житлово-побутових умов ОСОБА_1 від 07.02.2014 р., в якому зазначається, що дах будинку позивача повністю згорів, залишились лише стіни (т.1 а.с.26).
Відповідно до ст.526 ЦК України зобовязання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Статтею 979 ЦК України встановлено, що за договором страхування одна сторона (страховик) зобовязується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму, а страхувальник зобовязується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору.
Відповідно до ч.2 ст.8 Закону України «Про страхування» страховий випадок це подія, передбачена договором страхування або законодавством, яка відбулася і з настанням якої виникає обовязок страховика здійснити виплату страхової суми (страхового відшкодування) страхувальнику, застрахованій або іншій третій особі.
Статтею 20 Закону України «Про страхування» встановлено, що страховик зобовязаний при настанні страхового випадку здійснити страхову виплату або виплату страхового відшкодування у передбачений договором строк.
Проте, ПрАТ «Страхова компанія «АХА Страхування» не виплатило позивачу страхове відшкодування, а звернулись до суду з позовом про визнання недійним Договору добровільного комплексного страхування майна та відповідальності від нещасного випадку №2293983 від 27.09.2012 в частині предмету Договору, посилаючись на те, що будинок ОСОБА_1 на момент страхування знаходився в аварійному стані, а загальна площа належного ОСОБА_1 майна становить 1/2 частку площі домоволодіння, що свідчить про надання страховику неправдивих відомостей щодо обєкту страхування та ступеня страхового ризику під час укладання договору.
Рішенням Київського районного суду м. Харкова від 13.02.2014 р., що набрало законної сили, відмовлено ПрАТ «Страхова компанія «АХА Страхування» в задоволенні позовних вимог про визнання частково недійсним Договору добровільного комплексного страхування майна та відповідальності від нещасного випадку № 2293983 від 27.09.2012 р. (т.1 а.с.5-8).

24.02.2016 р. директор центру виплат АТ «СК «АХА Страхування» листом №147/16/21 від 24.02.2016 р. повідомив ОСОБА_1 про відсутність підстав для виплату йому страхового відшкодування (т.1 а.с.10).

В ході розгляду справи відповідач не надав доказів, підтверджуючих наявність підстав для відмови в здійсненні страхової виплати, оскільки страховий випадок передбачений договором настав у період його дії, позивач повідомив відповідача про настання страхового випадку в строк передбачений договором, а з боку позивача, третьої або інших осіб не було вчинено навмисних дій спрямованих на настання страхового випадку, злочину, що призвів до страхового випадку, також не встановлено факту подання неправдивих відомостей про предмет договору страхування або про факт, причини і обставини настання страхового випадку або інших обставин, які б могли бути підставою для відмови у проведенні страхової виплати .

Таким чином, відповідач порушив права позивача, як споживача страхових послуг, не правомірно відмовивши у проведенні страхової виплати, внаслідок чого позивач позбавлений можливості отримати страхове відшкодування на протязі майже пяти років, вимушений проживати в пошкодженому пожежею будинку.

Згідно п.18.9 Договору добровільного комплексного страхування майна та відповідальності від нещасного випадку № 2293983 від 27.09.2012 р. збитки визначаються: п.18.9.2. При пошкодженні (частковій руйнації) застрахованого майна - у розмірі витрат на відновлення, необхідних для відновлення застрахованого майна до стану, у якому воно знаходилось безпосередньо перед настанням страхового випадку.

Для встановлення розміру витрат на відновлення, необхідних для відновлення застрахованого майна до стану, у якому воно знаходилось безпосередньо перед настанням страхового випадку судом за клопотанням позивачам було призначено судову будівельно-технічну експертизу.

Згідно висновку судової будівельно-технічної експертизи № 1595 від 21.04.2017 р., проведеної Харківським науково-дослідним інститутом судових експертиз ім. Засл. проф. ОСОБА_2, вірогідна загальна сума матеріальної шкоди, спричиненої в результаті пожежі частини будинку №17 по вул. Козакевича в м. Харкові, станом на час складання цього висновку (12.04.2017 р.), становить 124025 грн. Вірогідна вартість ремонтно-будівельних робіт по відновленню частини АДРЕСА_1 по вул. Козакевича в м. Харкові в результаті пожежі, без урахування фізичного зносу будинку, станом на час складання цього висновку (12.04.2017 р.) складає 124025 грн. (т.2 а.с.2-16).

За клопотанням відповідача судом була призначена комплексна будівельно-технічна та економічна експертиза, проведення якої на клопотанням відповідача було доручено експертам ТОВ «Бюро економіко-правових експертиз».

Згідно висновку №94-02/18 від 13.02.2018 р. додаткової комплексної судової будівельно-технічної, оціночно-будівельної та економічної експертизи, проведеної ТОВ «Бюро економіко-правових експертиз», експерти встановили наступне: По першому питанню - проведеним дослідженням встановлено дійсна (ринкова) вартість застрахованого нерухомого майна, що розташоване за адресою: м. Харків, вул. Козакевича, 17, в цінах станом на момент пожежі, яка сталося 18.06.2013 р. становить 57062 грн. По другому питанню - розмір матеріального збитку (вартість ремонтно-будівельних робіт за вирахуванням зносу), які необхідно виконати для усунення пошкодження нерухомого майна, належного ОСОБА_1, що розташоване за адресою: м. Харків, вул. Козакевича,17, пошкодженого в результаті пожежі, яка сталося 18.06.2013 р. визначена у відповідності з вимогами ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 «Правила визначення вартості будівництва» та інших нормативно-правових документів в галузі будівництва, автоматизованим способом, з урахуванням: середньої ринкової вартості будівельних матеріалів та розміру заробітної плати рекомендованої Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України, в цінах станом на момент пожежі, яка сталося 18.06.2013 р., становить 23139,29 грн. По третьому питанню - оскільки визначена при дослідженні дійсна (ринкова) вартість 57062,00 грн. менша за узгоджений ліміт відповідальності по конструкціях нерухомості 120000,00 грн., то п.18.18 Договору добровільного комплексного страхування майна та відповідальності від нещасного випадку № 2293983 від 27.09.2012 р. для розрахунку страхового відшкодування не застосовується. До виплати підлягало страхове відшкодування визначене відповідно до п.18.12 цього договору, що становить 22539,29 грн. Крім того, у звязку з несвоєчасною виплатою страхового відшкодування, за умовами цього договору, підлягає сплаті пеня, у розмірі 1498,86 грн. (т.2 а.с.107-127).

Оцінюючи в сукупності з іншими доказами по справі висновки вищенаведеної додаткової комплексної судової будівельно-технічної, оціночно-будівельної та економічної експертизи, суд приходить до висновку, що цей доказ не містить обґрунтованих відомостей щодо розміру витрат позивача, необхідних для відновлення застрахованого ним майна до стану, у якому воно знаходилось безпосередньо перед настанням страхового випадку, враховуючи наступне.

При проведенні Додаткової комплексної судової будівельно-технічної, оціночно-будівельної та економічної експертизи не в повній мірі враховані вимоги Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10.09.2003 р. №1440 (далі за текстом Стандарт), який є обов'язковим для застосування під час проведення оцінки майна та майнових прав (далі - майно) суб'єктами оціночної діяльності.

Поняття, що вживаються у цьому Стандарті, використовуються в інших національних стандартах у значенні, встановленому цим Стандартом, зокрема: ринкова вартість - вартість, за яку можливе відчуження об'єкта оцінки на ринку подібного майна на дату оцінки за угодою, укладеною між покупцем та продавцем, після проведення відповідного маркетингу за умови, що кожна із сторін діяла із знанням справи, розсудливо і без примусу.

Згідно пункту 31 Стандарту - імовірний розмір страхової суми визначається на основі результатів аналізу умов договору страхування в цілому, для окремого страхового випадку, групи страхових випадків, а також врахування особливостей фізичного стану майна, його поточного використання, впливу зовнішніх факторів на формування ринкової вартості майна тощо.

Для визначення ймовірної страхової суми можуть використовуватися ринкова вартість або неринкові види вартості.

Відповідно до пункту 32 Стандарту, у разі виникнення необхідності у визначенні розміру ймовірного страхового відшкодування оцінка застрахованого майна проводиться з урахуванням умов страхування та дотриманням принципів корисності і заміщення.

Дійсна вартість майна для цілей страхування - вартість відтворення (вартість заміщення) або ринкова вартість майна, визначені відповідно до умов договору страхування.

Вартість відтворення - визначена на дату оцінки поточна вартість витрат на створення (придбання) в сучасних умовах нового об'єкта, який є ідентичним об'єкту оцінки.

Для застрахованого майна, подібного до майна, що продається (купується) на ринку, оцінка розміру ймовірного страхового відшкодування проводиться виходячи з характеристики майна на дату заподіяння збитків до настання страхового випадку шляхом розрахунку прямих збитків.

Прямі збитки - поточна вартість витрат на відтворення, заміщення або відшкодування ринкової вартості об'єкта оцінки без урахування неотриманих майбутніх вигод.

При проведенні Додаткової комплексної судової будівельно-технічної, оціночно-будівельної та економічної експертизи, в якості дійсної (ринкової) вартості будинку №17 по вул. Козакевича в м. Харкові зазначена інвентаризаційна вартість будинку згідно технічного паспорту, помножена на індекс зміни вартості будівельно-монтажних робіт, чим знижено суму страхового відшкодування, оскільки інвентаризаційна вартість будинку не відповідає його ринковій вартості.

На момент укладання Договору страхування позивач не мав впливу на визначення Страховиком страхової суми за визначеною ним же страхової вартості майна. До укладання договору страхування Страховик не був позбавлений можливості витребувати у позивача технічний паспорт на будівлю, перевірити стан майна та виконати інші дії при перевірці поданої ОСОБА_1 заяви на укладання Договору страхування, що передбачено Додатком №2 до Правил №007 добровільного страхування від вогневих ризиків та стихійних явищ від 17.04.2009 р.

З акту обстеження житлово-побутових умов ОСОБА_1 від 07.02.2014 р. вбачається, що після пожежі дах будинку позивача за адресою: м. Харків, вул. Козакевича, 17 повністю згорів, залишились лише стіни (т.1 а.с.26).

Під час огляду вказаного будинку експертом ОСОБА_4 в квітні 2017 року натурним обстеженням встановлено, що будівля має нову тимчасову покрівлю з азбоцементних листів. Покрівля та конструкції горища знищені вогнем, що вбачається з матеріалів судової будівельно-технічної експертизи №1595 від 21.04.2017 р., проведеної ХНДІСЕ ім. Засл. проф. ОСОБА_2 та фототаблиці приміщень будинку (т.2 а.с.3-16).

При проведенні додаткової комплексної судової будівельно-технічної, оціночно-будівельної та економічної експертизи, проведеної ТОВ «Бюро економіко-правових експертиз» №94-02/18 від 13.02.2018 р., експертами при визначенні характеру та ступеню ушкоджень завданих досліджуваному майну впливом пожежі зазначається, що дах та покрівля частково пошкоджено факторами пожежі, наявні сліди обгорання деревяних конструкцій даху (т.2 а.с.115).

Таким чином, при визначені розміру витрат на відновлення пошкодженого пожежею майна, при проведенні експертизи №94-02/18 від 13.02.2018 р. не було враховано, що покрівля та конструкції горища були повністю знищені вогнем, а не частково пошкоджено факторами пожежі як зазначається в експертизі №94-02/18.

Крім того, при вирішенні питання щодо розміру витрат на відновлення належного ОСОБА_1 майна, що розташоване за адресою: м. Харків, вул. Козакевича, 17, пошкодженого в результаті пожежі, яка сталася 18.06.2013 р., при проведенні експертизи №94-02/18 експерт прийшов до висновку, що фізичний знос будинку становить 47%, технічний стан будинку незадовільний, експлуатація елементів будинку можлива лише при умові проведення їх ремонту. При цьому не надано розрахунку вартості ремонтно-будівельних робіт, необхідних для усунення пошкодження нерухомого майна, належного ОСОБА_1, що становить 30504,00 грн., тому не відомо розмір вартості яких будівельних матеріалів та розмір заробітної плати за які роботи враховувались експертом. Крім того, при розрахунку бралась вартість будівельних матеріалів, помножених на коефіцієнт фізичного зносу будівельних матеріалів станом на 18.06.2013 р. день пожежі, а не на день проведення будівельних робіт по усуненню пошкоджень застрахованого майна.

Позивач уклав Договір страхування для особистих потреб.

Закон України «Про захист прав споживачів» регулює відносини між споживачами товарів, робіт і послуг та виробниками і продавцями товарів, виконавцями робіт і надавачами послуг різних форм власності, встановлює права споживачів, а також визначає механізм їх захисту та основи реалізації державної політики у сфері захисту прав споживачів.

Згідно ст.22 Конституції України, права і свободи людини і громадянина, закріплені цією Конституцією, не є вичерпними. Конституційні права і свободи гарантуються і не можуть бути скасовані. При прийнятті нових законів або внесенні змін до чинних законів не допускається звуження змісту та обсягу існуючих прав і свобод.

Оскільки Конституція України, як зазначено в її статті 8, має найвищу юридичну силу, а норми Конституції є нормами прямої дії, суди при розгляді конкретної справи мають оцінювати зміст будь-якого закону чи іншого нормативно-правового акта з точки зору його відповідності Конституції і в усіх випадках застосовувати Конституцію як акт прямої дії.

Згідно ч.3 ст. 42 Конституції України держава захищає права споживачів, здійснює контроль за якістю і безпечністю продукції та усіх видів послуг і робіт, сприяє діяльності громадських організацій споживачів.

З огляду на приписи статті 42 Конституції України участь у договорі споживача як слабкої сторони, яка підлягає особливому правовому захисту у відповідних правовідносинах, звужує дію принципу рівності учасників цивільно-правових відносин та свободи договору.

Особа споживача вважається слабкою стороною у договорі та підлягає особливому правовому захисту з урахуванням принципів справедливості, добросовісності і розумності.

Держава сприяє забезпеченню споживання населенням якісних товарів (робіт, послуг), зростанню добробуту громадян та загального рівня довіри в суспільстві. Разом з тим споживачу, як правило, обєктивно бракує знань, необхідних для здійснення правильного вибору товарів (робіт, послуг) із запропонованих на ринку, а також для оцінки договорів щодо їх придбання, які нерідко мають вид формуляра або іншу стандартну форму.

Тому держава забезпечує особливий захист більш слабкого субєкта економічних відносин, а також фактичну, а не формальну рівність сторін у цивільно-правових відносинах, шляхом визначення особливостей договірних правовідносин у сфері захисту прав споживачів, страхування та обмеження дії принципу свободи цивільного договору.

З огляду на гарантування Конституцією України захисту прав споживачів, договором не може бути звужено можливість реалізації таких прав на захист.

При відшкодуванні шкоди відбувається шляхом покладення на відповідальну особу обовязку надати річ того ж роду і якості, виправити пошкоджену річ, іншим шляхом відновити попереднє становище в натурі, якщо цей спосіб відшкодування можливий. Коли відшкодування шкоди в натурі неможливе, відшкодовується в повному обсязі збитки відповідно до реальної вартості на час розгляду справи втраченого майна, робіт, які необхідно провести.

Розмір матеріального збитку - це розмір витрат на виконання ремонтно-будівельних робіт з урахуванням вартості використаних матеріалів, конструкцій, виробів, а також з урахуванням фізичного зносу на момент події.

Оскільки у даному випадку у справі, що розглядається, ознаки фізичного зносу будівельних конструкцій житлового будинку неможливо відділити від ушкоджень від пожежі, отже, при розрахунку матеріальної шкоди фізичний знос не враховується, про що зазначається в експертизі № 1595 від 21.04.2017 р. (т.2 а.с.6-7).

З урахуванням вищенаведеного, суд вважає, що підлягають частковому задоволенню позовні вимоги в частині стягнення Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АХА Страхування» на користь позивача ОСОБА_1 страхове відшкодування в розмірі матеріальної шкоди, спричиненої в результаті пожежі будинку позивача та вартості ремонтно-будівельних робіт по відновленню будинку, визначених судовою будівельно-технічною експертизою №1595 від 21.04.2017 р., проведеної ХНДІСЕ ім. Засл. проф. ОСОБА_2, тому стягує з відповідача на користь позивача 119400 грн., (119400=12000-600), враховуючи що згідно укладеного між сторонами Договору страхування майна, відповідальності та від нещасного випадку, встановлено розмір ліміт відповідальності в розмірі 120 000 грн. та франшиза в розмірі 600 грн.

Відповідно до вимог ст.ст. 12, 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

В задоволенні інших позовних вимог ОСОБА_1 суд відмовляє, в звязку з їх недоведеністю.

У відповідності зі ст. 141 ЦПК України суд стягує з відповідача на користь позивача понесені ним судові витрати по оплаті проведених судових експертиз у розмірі 7353 грн. 12 коп. та сплачений судовий збір у розмірі 1194 грн., а всього 8547 грн. 12 коп.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 141, 263 - 265 ЦПК України, ст.ст. 22, 42 Конституції України, Законом України «Про страхування», Законом України «Про захист прав споживачів», ст.ст. 22, 526, 625, 979, 988, 990, 992 Цивільного кодексу України, -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 задовольнити частково.

Стягнути з Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АХА Страхування» , місцезнаходження: м. Київ, вул. Іллінська, 8 на користь ОСОБА_1, 11.08.1949р. народження, ідентифікаційний код НОМЕР_1, мешкає за адресою: м. Харків, вул. Козакевича,17 страхове відшкодування в розмірі 119400 грн. /сто девятнадцять тисяч чотириста грн./

Стягнути з Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АХА Страхування» на користь ОСОБА_1 судові витрати по оплаті проведення судових експертиз у розмірі 7353 грн. 12 коп. та сплачений судовий збір у розмірі 1194 грн., а всього 8547 грн. 12 коп. /вісім тисяч пятсот сорок сім грн. 12 коп./

В іншій частині в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовити.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У випадку проголошення в судовому засіданні лише вступної та резолютивної частини судового рішення строк для апеляційного оскарження обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмовити у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Повний текст рішення виготовлено 01.06.2018 р.

СУДДЯ