РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 грудня 2018 року Василівський районний суд Запорізької області

у складі: головуючого судді Носика М.А.

секретар судового засідання Кудінова В.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Василівка цивільну справу за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» (надалі - АТ КБ «Приватбанк») до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, суд,

ВСТАНОВИВ:

У січні 2018 року до Василівського районного суду звернувся ПАТ КБ «Приватбанк» із позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, в якому просить стягнути на свою користь заборгованість у розмірі 22316,48 грн. за кредитним договором б/н від 09 вересня 2010 року, а також судові витрати у розмірі 1600,00 грн.В обґрунтування заявлених позовних вимог зазначає, що відповідно до укладеного договору б/н від 09 вересня 2010 року відповідач отримав кредит у розмірі 9000 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. У зв'язку з порушенням зобов'язань за кредитним договором, станом на 23 жовтня 2017 року ОСОБА_1 має заборгованість - 22316,48 грн., з яких: 10048,41 грн. - нараховано відсотків за користуванням кредитом; 13519,88 грн. - нараховано пені; а також штрафи відповідно до пункту 2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг: 500.00 грн. - штраф (фіксована частина); 1038,88 грн. - штраф (процентна складова). До теперішнього часу відповідач ОСОБА_1 заборгованість за кредитним договором № б/н від 09 вересня 2010 року у добровільному порядку не погасив, тому позивач АТ КБ «ПриватБанк» вимушений звернутися до суду з даним позовом за захистом своїх порушених прав та охоронюваних законом інтересів.

Ухвалою Василівського районного суду від 21 грудня 2017 року відкрито провадження у справі, розгляд справи призначено в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою Василівського районного суду від 21 лютого 2018 року закрито підготовче провадження в цивільній справі за позовом АТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, справу призначено до судового розгляду по суті.

З 21 травня 2018 року ПАТ КБ «Приватбанк» змінило назву на АТ КБ «Приватбанк».

Представник позивача в судове засідання не з'явився, проте суду надав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить задовольнити за підставам, викладеними в позовній заяві.

Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з'явився.

Представник відповідача адвокат ОСОБА_2 у судове засідання не з'явилась, надала суду заяву з клопотанням про розгляд справи за її відсутності, просить відмовити у задоволенні позову на підставі поданих раніше заперечень та письмових пояснень, вважає позов необґрунтованим.

Дослідивши матеріали справи, всебічно та повно з'ясувавши обставини справи, об'єктивно оцінивши у сукупності докази, які мають значення для розгляду справи, давши їм оцінку в сукупності з оголошеними та дослідженими матеріалами справи, суд вважає, що заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню частково з наступних підстав.

Відповідно до ст.ст. 13, 43, 81 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом; учасники сторін зобов'язані подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно положень ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Відповідно до ст. 3 ЦК України однією із засад цивільного законодавства є свобода договору.

Частиною 2 ст. 6 ЦК України передбачено, що сторони мають право врегулювати у договорі, який передбачений актами цивільного законодавства, свої відносини, які не врегульовані цими актами.

У відповідності до ч.1, ч.2 ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що укладений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв'язку. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Правочин, який вчиняє юридична особа, підписується особами, уповноваженими на це її установчими документами, довіреністю, законом або іншими актами цивільного законодавства, та скріплюється печаткою.

Відповідно до ч.1 ст.626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків.

Згідно ст.627 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Відповідно до 628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов'язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Згідно ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною.

Судом встановлено, що відповідно до укладеного договору б/н від 09 вересня 2010 року відповідач ОСОБА_1 отримав кредит у розмірі 9000 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок.

Відповідач підтвердив свого згоду на те, що підписана заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг» та «Тарифами Банку», складає між ним та Банком Договір про надання банківських послуг, що підтверджується підписом у заяві.

Відповідно до ст. 526 ЦК України, зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до ст. 527 ЦК України, боржник зобов'язаний виконати свій обов'язок, а кредитор - прийняти виконання особисто, якщо інше не встановлено договором або законом, не випливає із суті зобов'язання чи звичаїв ділового обороту.

Відповідно до ст.530 ЦК України, якщо у зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Відповідно до ч. 2 ст. 1050 та ч. 2 ст. 1054 ЦК України, якщо договором встановлений обов'язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то у разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому.

Згідно з розрахунком заборгованості, який є інформаційним документом по факту обробки фактичного операційного руху грошових коштів по рахунках кредитної угоди, а також відображує стан нарахувань в певні періоди часу, в порушення умов договору ОСОБА_1 зобов'язання за вказаним договором належним чином не виконував, у зв'язку з чим станом на 23 жовтня 2017 року відповідач має заборгованість.

Щодо внесення змін до Умов та Правил надання банківських послуг та Тарифів, згідно Умов та Правил надання банківських послуг Банк має право: п.1.1.3.2.4 здійснювати зміну Тарифів, а також інших умов обслуговування рахунків. При цьому Банк, за винятком випадків зміни розміру наданого Кредиту (кредитного ліміту), зобов'язаний не менш ніж за 7 дні до введення змін проінформувати Клієнта, зокрема у виписці по Картрахунку згідно з п. 1.1.3.1.9. цього Договору. Якщо протягом 7 днів Банк не одержав повідомлення від Клієнта про незгоду зі змінами, то вважається, що Клієнт приймає нові умови.

Право зміни розміру наданого на платіжну картку Кредиту (кредитного ліміту) Банк залишає за собою в однобічному порядку, за власним рішенням Банку та без попереднього повідомлення Клієнта.

Згідно п. 1.1.3.1.9 Умов та Правил надання банківських послуг Банк не рідше одного разу на місяць способом, зазначеним у Заяві, здійснює надання Власнику виписки про стан Картрахунків і про здійснені за минулий місяць операції по Картрахункам. У разі підключення Власника до системи інтернет-банкінг (Приват24) надання виписок здійснюється через цей комплекс. У разі підключення Клієнта до комплексу Mobile-banking Банк надає можливість доступу до інформації про стан рахунку шляхом використання функції SMS-повідомлень.

Згідно умов договору до обов'язків Клієнта відноситься: п.1.1.2.1.5. Одержувати виписки про стан Картрахунків і про здійснені операції по Картрахункам; п.1.1.2.1.6. У разі незгоди зі змінами Правил та/або Тарифів Банку звернутися до Банку для розірвання цього Договору і погасити заборгованість, що виникла перед Банком, у тому числі й заборгованість, що виникла протягом 30 днів з моменту повернення Карт, виданих Власнику і його Довіреним особам. У разі незгоди зі списанням коштів по Картрахунку інформувати (при необхідності письмово у разі якщо вирішення питання передбачає дану необхідність) Банк про це протягом тридцяти п'яти днів з моменту списання.

Тобто Відповідач мав можливість самостійно знайомитися з балансом свого карткового рахунку шляхом отримання інформації через Інтернет.

Умови про порядок внесення змін до Тарифів по кредиту були закладені з самого початку, тобто Відповідач перед підписанням кредитного договору мав можливість ознайомитися з його умовами (умовами кредитного договору) і в разі незгоди з запропонованими умовами відмовитися від укладення такої угоди.

У Анкеті-Заяві зазначено: «Я ознайомився і згоден з Умовами та Правилами надання банківських послуг, а також тарифами банку, які надані мені для ознайомлення в письмовому вигляді».

Таким чином, підписавши Анкету-Заяву Відповідач підтвердив, що він був ознайомлений з умовами кредитування та погодився з ними, що засвідчив власним підписом. Погашаючи заборгованість по кредиту Відповідач прийняв умови договору та погодився з ними.

Згідно до п.1.1.3.2.4 Умов та правил надання банківських послуг передбачена можливість зміни Тарифів та інших невід'ємних частин Договору. При цьому у сторін Договору виникають обов'язки: у Кредитора: інформування позичальника щодо внесених змін шляхом надання виписки по картковому рахунку на умовах, зазначених в п. 1.1.3.1.9 Договору; у Позичальника: отримання виписки про стан та про здійснені операції по карткових рахунках (п. 1.1.2.3 Договору).

На підставі п. 1.1.5.2 Умов та правил надання банківських послуг, неотримання або несвоєчасне отримання Клієнтом виписок про стан рахунків не звільняє Клієнта від виконання його зобов'язань за даним Договором.

Згідно п.п. 1.1.6.1, 1.1.6.2 зміни в умови та правила надання банківських послуг вносяться банком щомісячно в односторонньому порядку, а у випадках, коли в односторонньому порядку внесення змін неможливо, банк повідомляє клієнтів про внесені зміни шляхом використання різних каналів зв'язку, серед яких: офіційний сайт банку www.privatbank.ua, SMS - повідомлення клієнтам про зміни даних правил, клієнтські виписки, інші канали інформування.

У разі незгоди зі змінами «Умов та правил надання банківських послуг» або «Тарифів Банку» клієнт має право надати Банку заяву про розірвання Договору виконавши умови п. 2.1.5.4 Договору.

Відповідачем розрахунок заборгованості не спростований, контррозрахунок не наданий, судово-економічної експертизи з метою з'ясування питання наявності або відсутності заборгованості відповідача за кредитним договором не проводилась, а тому підстави вважати наданий позивачем розрахунок заборгованості неналежним, відсутні.

Із виписки по карті вбачається, що ОСОБА_1 користувався своєю картою, знімав кредитні кошти, потім частково погашав заборгованість за договором і знову користувався кредитними коштами.

Користуючись кредитними коштами, відповідачу були добре відомі і зрозумілі умови договору.

Згідно тієї ж виписки, вбачається, що відповідач ОСОБА_1 до певного часу належним чином виконував свої зобов'язання за кредитом, що свідчить про те, що відповідач знав про умови кредитування та визнав свої зобов'язання за договором.

Останній раз відповідач поповнював готівкою свою картку 23.06.2015 року, тому позивач не пропустив строк звернення з позовом до суду.

Враховуючи вищевикладене, станом на 23 жовтня 2017 року відповідач має заборгованість за відсотками за користування кредитом у розмірі 10048,41 грн., яка підлягає стягненню з ОСОБА_1 на користь АТ КБ «Приватбанк».

Також суд стягує штрафи відповідно до пункту 2.1.1.7.6. Умов та правил надання банківських послуг: 500 грн. - штраф (фіксована частина), 502 грн. 42 коп. - штраф (процентна складова).

В іншій частині позовних вимог суд відмовляє у задоволенні.

АТ КБ «Приватбанк» зазначає, що станом на 23 жовтня 2017 року відповідач ОСОБА_1 має крім того заборгованість 13519,88 грн. - за пенею, а також штрафи відповідно до пункту 2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг: 500 грн. - штраф (фіксована частина), 1038 грн. 76 коп. - штраф (відсоткова складова).

Суд вважає, що такі нарахування є неправомірними.

Цивільно-правова відповідальність - це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавлена певних прав або в заміні невиконання обов'язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов'язку нового додаткового.

Покладення на боржника нових додаткових обов'язків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу).

Відповідно до ст.549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення зобов'язання. Пеня, як вид неустойки нараховується у відсотках за несвоєчасно виконане зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання,

За положеннями ст.61 Конституції України зазначено, що ніхто не може двічі притягнений до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.

За одне й те саме порушення зобов'язання (порушення строків виконання зобов`язання, несвоєчасне виконання зобов`язання) Банк накладає подвійну відповідальність одного виду.

Враховуючи вище викладене та відповідно до ст.549 ЦК України, штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне і те саме порушення - строків виконання грошових зобов'язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених ст.61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення.

Таку правову позицію висловив Верховний Суд України у постанові від 21.10.2015 року під час розгляду іншої аналогічної справи.

Тому суд вважає, що одночасно застосовувати і штраф і пеню в даному випадку є неправомірно.

Тому суд відмовляє в частині позовних вимог АТ КБ «Приватбанк» про стягнення пені за несвоєчасне виконання зобов`язань за Кредитним договором у сумі 13519 грн. 88 коп.

Також штраф (відсоткова складова) - 5% від суми позову, становить не 1038 грн. 88 коп., як зазначено у позовній заяві, а 502 грн. 42 коп. ((10048,41*5/100=502,42).

З огляду на часткове задоволення позовних вимог, суд відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України, вважає необхідним стягнути з відповідача на користь позивача сплачену суму судового збору, пропорційно розміру задоволених позовних вимог, виходячи з наступного розрахунку: 22316,48 грн. - розмір заявлених позовних вимог; 11050,83 грн. - розмір задоволених позовних вимог; 11050,83/22316,48 х 100 = 49,51 % - відсоток задоволених позовних вимог;

1600 грн. 00 коп. (сплачена сума судового збору) х 49,51% = 792,16 грн. - розмір судового збору, який підлягає стягненню.

В іншій частині позову суд у задоволенні відмовляє.

Керуючись ст.ст. 263-265 ЦПК України (в редакції 2017 року), суд,

ВИРІШИВ:

Позов Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1, ІПН - НОМЕР_1) на користь Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» (01001, м. Київ, вул. Грушевського б.1Д, , розрахунковий рахунок № 3111, МФО - 305299 ПАТ КБ «Приватбанк») заборгованість за кредитним договором б/н від 09 вересня 2010 року в розмірі - 11050 (одинадцять тисяч п'ятдесят) гривень 83 копійок, яка складається з наступного: 10048,41 грн. - нараховано відсотків за користуванням кредитом; а також штрафи відповідно до пункту 2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг: 500,00 грн. - штраф (фіксована частина); 502 грн. 42 коп. - штраф (процентна складова).

Стягнути з ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1, ІПН - НОМЕР_1) на користь Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» (01001, м. Київ, вул. Грушевського б.1Д, , розрахунковий рахунок № 3111, МФО - 305299 ПАТ КБ «Приватбанк») витрати по оплаті судового збору в сумі - 792 (сімсот дев'яносто дві) гривні 16 копійок.

В іншій частині позову у задоволенні відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено в день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя М.А.Носик