Ухвала

Іменем України

07 грудня 2018 року

м. Київ

справа № 272/1315/17

провадження № 61-47525ск18

Верховний Суд у складі постійної колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Крата В. І. (суддя-доповідач), Антоненко Н. О., Журавель В.І., розглянув касаційну скаргу ОСОБА_4 на ухвалу Житомирського апеляційного суду від 01 листопада 2018 року у складі суддів: Григорусь Н. Й., Борисюка Р. М., Галацевич О. М., у справі за позовом ОСОБА_5 до Волицької сільської ради, ОСОБА_6 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2017 року ОСОБА_5 звернулася до суду з позовом до Волицької сільської ради, ОСОБА_6, у якому просила визначити їй додатковий строк, тривалістю у два місяці, для подання заяви до державної нотаріальної контори про прийняття спадщини за законом, яка відкрилась після смерті матері ОСОБА_7, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1.

Рішенням Андрушівського районного суду Житомирської області від 17 січня 2018 року позов ОСОБА_5 задоволено частково. Визначено ОСОБА_5 додатковий строк для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини за законом, що відкрилась після смерті матері - ОСОБА_7, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1, тривалістю один місяць з дня набрання рішенням суду законної сили.

Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції ОСОБА_4, який не брав участь у справі, звернувся із апеляційною скаргою.

Ухвалою апеляційного суду Житомирської області від 04 вересня 2018 року відкрито апеляційне провадження у справі.

Оскарженою ухвалою Житомирського апеляційного суду від 01 листопада 2018 року апеляційне провадження у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_4 на рішення Андрушівського районного суду Житомирської області від 17 січня 2018 року закрито.

Ухвала апеляційного суду мотивована тим, що позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини порушує права іншого спадкоємця, який спадщину прийняв, а тому належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. При закритті апеляційного провадження суд керувався пунктом 3 частини першої статті 362 ЦПК України та вважав, що оскарженим судовим рішенням не вирішувались питання про права, свободи і інтереси ОСОБА_4, оскільки він заяви про прийняття спадщини не подав, на час смерті зі спадкодавцем не проживав, тому вважається таким, що не прийняв спадщину.

22 листопада 2018 року ОСОБА_4 через засоби поштового зв'язку звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою на ухвалу Житомирського апеляційного суду від 01 листопада 2018 року, у якій просить скасувати ухвалу суду апеляційної інстанції та передати справу для продовження розгляду. При цьому посилається на порушення судом норм процесуального права. Касаційна скарга мотивована тим, що після смерті матері спадкоємцями за законом першої черги є ОСОБА_4, його брат - ОСОБА_8 та сестра - позивач у справі. З них трьох у визначений шестимісячний строк до нотаріальної контори ніхто не звертався та спадщини не прийняв. Позивач приховала факт наявності двох спадкоємців та скориставшись цим отримала свідоцтво про право на спадщину, пропустивши при цьому строк на подання заяви про її прийняття.

У відкритті касаційного провадження слід відмовити з таких мотивів.

У частині першій статті 352 ЦПК України, передбачено, що учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права. Свободи, інтереси та (або) обов'язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 03 жовтня 2018 року у справі № 2516/1356/12-ц зроблено висновок, що «за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України). Таким чином, позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини порушує права іншого спадкоємця, який спадщину прийняв, а тому належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини».

Встановивши, що рішенням суду першої інстанції не вирішувались питання про права, свободи і інтереси ОСОБА_4, оскільки він у встановленому законом порядку спадщину не прийняв, апеляційний суд зробив обґрунтований висновок про закриття апеляційного провадження.

Європейський суд з прав людини зауважує, що спосіб, у який стаття 6 Конвенції застосовується до апеляційних та касаційних судів, має залежати від особливостей процесуального характеру, а також до уваги мають бути взяті норми внутрішнього законодавства та роль касаційних судів у них. Вимоги до прийнятності апеляції з питань права мають бути більш жорсткими ніж для звичайної апеляційної скарги. З урахуванням особливого характеру ролі Верховного Суду як касаційного суду процедура, яка застосовується у Верховному Суді, може бути більш формальною (LEVAGES PRESTATIONS SERVICES v. FRANCE, № 21920/93, § 45, ЄСПЛ, від 23 жовтня 1996 року; BRUALLA GOMEZ DE LA TORRE v. SPAIN, № 26737/95, § 37, 38, ЄСПЛ, від 19 грудня 1997 року).

Аналіз змісту касаційної скарги та оскарженого судового рішення свідчить, що правильне застосовування судом апеляційної інстанцій норм права є очевидним, а касаційна скарга - необґрунтованою.

Відповідно до пункту 5 частини другої статті 394 ЦПК України суд в порядку, передбаченому частинами четвертою, п'ятою цієї статті, відмовляє у відкритті касаційного провадження, якщо касаційна скарга є необґрунтованою.

Керуючись статтями 260, 394 ЦПК України Верховний Суд у складі постійної колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_4 на ухвалу Житомирського апеляційного суду від 01 листопада 2018 року у справі за позовом ОСОБА_5 до Волицької сільської ради, ОСОБА_6 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: В. І. Крат

Н.О. Антоненко

В.І. Журавель