Справа № 362/977/18
Провадження № 2/362/1215/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 серпня 2018 року Васильківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого - судді Кравченко Л.М.,

з участю секретаря Сілецької М.О.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження в залі суду у місті Василькові Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В:

23.03.2018 року відкрито провадження у даній справі та призначено підготовче судове засідання на 20.08.2018 року.

До початку проведення підготовчого судового засіданні від відповідача - ОСОБА_2, надійшла заява про визнання позову. Одночасно з цим від позивача - ОСОБА_1, надійшла заява про розгляд справи у її відсутності та просила залишити їй шлюбне прізвище «Іщенко».

Встановлено, що позивач - ОСОБА_1, звернулась до суду і просить розірвати шлюб, зареєстрований між нею та відповідачем - ОСОБА_2.

Вимоги обґрунтовані тим, що спільне життя не склалось, і вони не проживають разом як подружжя. Позивач зазначає, що на примирення з відповідачем вона не згодна.

В судове засідання позивач не з'явилась, подала до суду заяву в якій позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити.

Відповідач подав заяву про визнання позову.

На підставі ст. 247 ч. 2 ЦПК України справа розглянута за відсутності сторін без фіксування судового засідання технічними засобами.

У відповідності до положень ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання відповідачем позову.

Суд дослідивши письмові докази по справі, прийшов до наступного.

Судом встановлено наступне.

Сторони зареєстрували шлюб 01.03.2008 року у Відділі реєстрації актів цивільного стану Васильківського міськрайонного управління юстиції Київської області. Від спільного життя мають неповнолітню дитину дочку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1

Норми частин 3 і 4 статті 56 Сімейного кодексу України (далі по тексту СК України) передбачають, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини; примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Відповідно до ст.110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.

Відповідно до ст.112 Сімейного кодексу України суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

При таких обставинах суд приходить до висновку , що дальше спільне життя подружжя та збереження їх сім'ї неможливе, оскільки буде суперечити інтересам кожної з сторін.

Таким чином, вимоги обґрунтовані і підлягають задоволенню.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Залишити позивачу її шлюбне прізвище після розірвання шлюбу «Іщенко».

На підставі ч. 1 ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача слід присудити понесені останнім і документально підтверджені судові витрати.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 56, 110, 112, 113 Сімейного кодексу України, ст. ст. 2,10,76-81, 141, 200, 263-265, 273, 352, 354, 355 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позов задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 01.03.2008 р. у Відділі реєстрації актів цивільного стану Васильківського міськрайонного управління юстиції Київської області, актовий запис № 43 - розірвати.

Після реєстрації розірвання шлюбу залишити ОСОБА_1 її шлюбне прізвище «Іщенко».

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 704 (сімсот чотири) гривні 80 копійок судового збору.

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Апеляційного суду Київської області шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Л.М.Кравченко