АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 червня 2018 року

місто Київ

Унікальний номер справи № 753/6455/17 (753/7208/18)

Апеляційне провадження 22-ц/796/5063/2018

Апеляційний суд м. Києва у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді - доповідача: Махлай Л.Д.,

суддів: Кравець В.А., Мазурик О.Ф.

сторони

позивач ОСОБА_1

відповідач ОСОБА_2

розглянувши у письмовому провадженні апеляційну скаргу ОСОБА_1, на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 25 квітня 2018 року про виправлення описки в рішенні суду від 23 жовтня 2017 року, постановлену під головуванням судді Шклянка М.П., в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів,

в с т а н о в и л а :

рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 23.10.2017 року позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів задоволено частково. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання неповнолітньої доньки ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 у розмірі 1 500 грн, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 06.04.2017 року та до досягнення дитиною повноліття.

15.04.2018 року ОСОБА_1 подала до суду заяву, у якій просила виправити описку у мотивувальній та резолютивній частині рішення, зазначивши замість визначення визнаної відповідачем суми аліментів у розмірі 1500 грн правильну суму 2 999,57 грн посилаючись на те, що у заяві відповідача вказано, що він визнає позов на суму 2 999,57 грн.

у/н справи № 753/6455/17 (753/7208/18) № а/п 22-ц/796/5063/2018
Головуючий у суді першої інстанції: Шклянка М.П.
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Махлай Л.Д.
Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 25.04.2018 року у задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні суду відмовлено.

Не погоджуючись з ухвалою суду, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу суду та ухвалити постанову про задоволення заяви про виправлення описки в рішенні суду. Посилається на порушення норм процесуального права. А саме, суд не врахував, що в справі міститься заява від 28.08.2017 року про визнання відповідачем позову у розмірі 2 999, 57 грн і будь - якої іншої заяви відповідач не подав.

Відповідно до п. п. 8 п. 1 розділу ХIII Перехідних положень ЦПК України в редакції Закону № 2147-VIII від 03.10.2017 року, ч. 6 ст. 147 та абз. 3 п. 3 розділу ХII Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про судоустрій та статус суддів» від 02.06.2016 року № 1402-VIII Апеляційний суд м. Києва діє в межах повноважень, визначених процесуальним законом, до початку роботи Київського апеляційного суду в апеляційному окрузі.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зокрема, про внесення або відмови у внесенні виправлень у рішення розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Дослідивши надані матеріали, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відмовляючи у задоволенні заяви про виправлення описки в рішенні суду, суд першої інстанції виходив з того, що рішення суду не містить описок чи арифметичних помилок, які б підлягали виправленню за правилами ст. 269 ЦПК України.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

За змістом даної норми, помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу. Під описками розуміють, як правило, випадкове перекручення слів, зокрема прізвищ, імен, по батькові, назв юридичних осіб тощо. Однак не належать до описок граматичні помилки, які не спотворюють тексту рішення суду та не призводять до його неправильного сприйняття (неправильне проставляння розділових знаків, неправильне написання відмінкових закінчень, вживання русизмів тощо). Арифметичними є помилки, які мали місце при обчисленнях, арифметичних діях, що здійснювалися судом.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв'язку із використанням несправної техніки. Не є арифметичними помилками, а отже і не може бути виправлене в порядку, передбаченому коментованою статтею, застосування неправильних методик підрахунку, а так само застосування неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудність. Проте якщо неправильне визначення стягнутої суми було наслідком, наприклад, застосування закону, який не підлягав застосуванню, підстав для виправлення арифметичних помилок немає.

Заявник фактично просить внести зміни до рішення суду, вказавши у резолютивній частині рішення розмір аліментів, які підлягають стягненню у сумі 2 999, 57 грн, а не 1 500 грн, який визначено судом.

Разом з тим, неправильне встановлення судом обставин справи щодо розміру аліментів, визнаних відповідачем, може бути підставою для скасування чи зміни рішення суду при апеляційному розгляді справи та не є підставою для виправлення описки, оскільки таке виправлення описки призведе до зміни змісту рішення суду, що чинним законодавством не передбачено.

Відтак виправлення таких помилок, про які вказує заявниця, можливе лише шляхом апеляційного оскарження рішення суду.

За таких обставин колегія суддів приходить до висновку, що ухвала суду першої інстанції постановлена з дотриманням норм процесуального законодавства і не може бути скасована з підстав, викладених у апеляційній скарзі.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 375, 381-383 ЦПК України, колегія суддів,

п о с т а н о в и л а :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 25 квітня 2018 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Повний текст постанови виготовлений 05.06.2018 року.

Головуючий

Судді