Номер справи 623/1179/18
Номер провадження 2/623/638/2018
РІШЕННЯ

іменем України

01 червня 2018 року Ізюмський міськрайонний суд Харківської області

в складі: головуючого судді Гуренко М.О.

з участю: секретаря Телешевської В.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ізюмі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 (місце реєстрації: 83000, АДРЕСА_1) до Левківської сільської ради Ізюмського району Харківської області (місцезнаходження: 64332, Харківська область, Ізюмський район, село Левківка, вулиця Леніна, будинок 25) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

В травні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Левківської сільської ради Ізюмського району Харківської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Позивач вказує, що пропустив строк на подачу заяви про прийняття спадщини з поважних причин та просить встановити йому додатковий строк для прийняття спадщини.

Позивач надав до суду письмову заяву про розгляд справу у його відсутності, на позовних вимогах наполягає.

Відповідач надав до суду письмову заяву про розгляд справи без їхньої участі, проти позову не заперечують.

Частиною 5 статті 279 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь -якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін

Відповідно до частин 2-6 статті 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, серед іншого, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). З огляду на предмет позову, зокрема, те що дана справа є малозначною справою і ціна позову не перевищує пятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, яка підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження. Обставини справи, що згідно частини третьої статті 274 ЦПК України, мають значення для вирішення питання про можливість розгляду справи в порядку спрощеного провадження, також свідчать про наявність підстав для розгляду цієї справи в спрощеному порядку.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про смерть серія І-ВЛ № 606621, видане Виконавчим комітетом Левківської сільської ради Ізюмського району Харківської області, помер 15 вересня 2017 року чоловік позивача - ОСОБА_2 (а.с.14).

Після його смерті залишились спадщина в вигляді 1/2 частки житлового будинку та земельної ділянки під номером 30 (тридцять), що знаходиться за адресою: Харківська область, Ізюмський район, с. Іванівка, вул. Центральна, яка при житті йому належала на підставі договору дарування житлового будинку серії ВВА №305056 від 22.11.2003 року, посвідчений приватним нотаріусом Ізюмського районного нотаріального округу Харківської області ОСОБА_3 та договору дарування земельної ділянки №479374 від 11.12.2003 року, посвідчений приватним нотаріусом Ізюмського районного нотаріального округу Харківської області ОСОБА_3 (а.с.15-19).

Маючи намір прийняти спадщину, 23 квітня 2018 року, позивач звернулась до державного нотаріуса Другої донецької державної нотаріальної контори. Проте, своєю постановою державний нотаріус у прийнятті заяви відмовив в звязку з пропуском встановленого законодавством строку на прийняття спадщини. При цьому було розяснено, що питання про визначення додаткового строку для заяви може бути вирішено судом. (а.с.12).

Шестимісячний строк, встановлений ст. 1272 ЦК України для прийняття спадщини мною було пропущено з поважних причин, а саме: в звязку з тим, що після смерті чоловіка стан здоровя дуже погіршився і мешкає в місці Донецьку Донецької області, та знаходилась на лікарняному з 01.03.2018 року по 20.04.2018 року, також це територія є непідконтрольна Української владі, не мала можливості своєчасно реалізувати спадкові права.

Згідно ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна.

У відповідності до ст. 9-1 Закону України Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції" у разі якщо останнім місцем проживання спадкодавця є населений пункт, на території якою органи державної влади тимчасово не здійснюють або здійснюють не в повному обсязі свої повноваження, затверджений рішенням Кабінету Міністрів України, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні спадкового майна, або вимоги кредиторів.

Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, а нерухоме майно або основна його частина, у разі відсутності нерухомого майна - основна частина рухомого майна знаходиться на території, передбаченій частиною першою цієї статті, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні спадкового майна, або вимоги кредиторів.

Згідно з розпорядженням Кабінету Міністрів України №1085-р від 07 листопада 2014 року «Про затвердження переліку населених пунктів, на території яких органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження, та переліку населених пунктів, що розташовані на лінії зіткнення» м. Донецьк відноситься до населених пунктів, на території яких органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Таким чином, суд вважає що позовна заява ОСОБА_1 підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 141, 259, 263, 264, 265, 268 ЦПК України, ст. 1221, 1261, 1272 ЦК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Надати ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, ІПН НОМЕР_1, додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини в нотаріальну контору після смерті ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, що помер 15 вересня 2017 року протягом 3 місяців.

З текстом рішення можна ознайомитись в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням http://reyestr.court.gov.ua.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду Харківської області через Ізюмський міськрайонний суд Харківської області шляхом подачі у 30-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Головуючий суддя М.О. Гуренко