Справа № 216/5347/17
Провадження 2/216/1104/18

Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

(заочне)

14 травня 2018 року

Центрально-Міський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі: головуючого судді Сидорак В.В.

за участю секретаря судового засідання Морозової Н.М.,

розглянувши у заочному відкритому судовому засіданні в залі № 7 в приміщенні суду міста ОСОБА_1 цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, суд -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про розірвання шлюбу посилаючись на ті обставини, що 15 серпня 2015 року вона зареєструвала шлюб з відповідачем ОСОБА_3. Дошлюбне прізвище позивачки - "Березняк". Від шлюбу сторони не мають неповнолітніх дітей. Причиною припинення шлюбно-сімейних відносин слугувало те, що сторони мають різні погляди на життя та ведення побуту, відсутнє взаєморозуміння. Через постійні конфлікти та суперечки спільне життя сторін не склалося. З цього приводу встановилися неприязнені стосунки, були втрачені почуття любові та поваги. Сторони не мешкають разом з лютого 2017 року, не ведуть спільного господарства. Сімя носить формальний характер, розпалася остаточно і відновлювати її недоцільно, так як належної сімї сторони не створили і вже створити не можуть.

Позивачка у судове засідання не зявилася, про день та час розгляду справи була повідомлена належним чином, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, без застосування засобів технічної фіксації. Не заперечувала проти розгляду справи в порядку заочного провадження. Просила прізвище змінити на дошлюбне «Березняк».

Відповідач у судове засідання не зявився, про час і місце судового засідання повідомлявся належним чином, причини своєї неявки суд не повідомив. На підставі наявних у справі доказів та зі згоди позивачки, суд вважає за можливе ухвалити рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенню ст. 280 ЦПК України.

У зв'язку із здійсненням розгляду справи за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Суд, дослідивши письмові матеріали справи, приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

У судовому засіданні встановлено, що подружжя перебуває у шлюбі з 15 серпня 2015 року. Шлюб зареєстрований Центрально-Міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Криворізького міського управління юстиції у Дніпропетровській області серія 1-КИ № 316027 від 15 серпня 2015 року, актовий запис № 707 (а.с. 18). Дошлюбне прізвище позивачки - "Березняк". Від шлюбу сторони неповнолітніх дітей не мають. Сторони припинили шлюбні відносини в лютому 2017 року та з того часу мешкають окремо один від одного. Причиною припинення шлюбних відносин між сторонами слугувало те, що в сімї виникали сварки, а також в звязку з різними поглядами на життя та ведення спільного господарства. Збереження та подальше існування шлюбних відносин позивачка вважає неможливим, оскільки сторони, не підтримують та вже не будуть підтримувати шлюбні відносини. Спору щодо розподілу майна сторони не мають.

На примирення позивач не погоджується, наполягає на розірванні шлюбу, суд вважає, що за таких обставин сімя не може бути відновлена, шлюб носить формальний характер, а тому підлягає розірванню.

Відповідно до ч. 2 ст. 104 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

Згідно із ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного із подружжя на підставі рішення суду відповідно до ст. 110 цього Кодексу.

Статтею 112 СК України визначено, що суд зясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя.

Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Статтею 113 СК України передбачено, що особа, яка змінила своє прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Оскільки позивачка при реєстрації шлюбу змінила прізвище, то вона має право після розірвання шлюбу залишити його.

Ураховуючи викладене, суд приходить до висновку про те, що позов слід задоволити та розірвати шлюб між сторонами, оскільки вони однією сімєю не проживають, спільне господарство не ведуть, мають різні інтереси та погляди на життя, втратили почуття любові й поваги один до одного, шлюбно-сімейні відносини між ними припинені та поновлені бути не можуть, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити їхнім інтересам, а також положенням ст. 51 Конституції України, відповідно до яких шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 104, 105, 110, 112, 113 СК України, ст. ст. 12, 13, 60, 81, 200, 206, 258-259, 265 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу задоволити.

Шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_3, зареєстрований 15 серпня 2015 року Центрально-Міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Криворізького міського управління юстиції у Дніпропетровській області серія 1-КИ № 316027 від 15 серпня 2015 року, актовий запис № 707, розірвати.

Позивачці ОСОБА_2 відновити дошлюбне прізвище "Березняк".

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їх права та обовязки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до апеляційного суду Дніпропетровської області через Центрально - Міський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подачі апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подачі апеляційної скарги рішення суду, якщо його не було скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Головуючий суддя В.В. Сидорак