Справа № 405/1806/18
Провадження2/405/339/18
УХВАЛА

07 серпня 2018 року м. Кропивницький

Ленінський районний суд м. Кіровограда у складі:

головуючого судді: Драного В.В.

при секретарі: Деревянко А.В.

за участю позивача ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2

представника відповідача ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_1 про зловживання відповідачем ОСОБА_4 та її представниками процесуальними правами у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про усунення перешкод у користуванні майном шляхом вселення, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до відповідача ОСОБА_4 про усунення перешкод у користуванні майном шляхом вселення його до будинку № 11 по провулку Чайковському у м. Кропивницький, зобовязавши відповідача передати позивачу ключі від зазначеного будинку.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 01 лютого 2018 року відкрито провадження у вказаній справі та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 22.05.2018 року підготовче провадження закрито, призначено справу до судового розгляду по суті, витребувані докази по справі, викликано свідка у судове засіданні.

06.08.2018 року до суду за вх. № 19821 від позивача ОСОБА_1 надійшла заява, в якій останній просить притягнути відповідача ОСОБА_4 та її представників ОСОБА_5 та ОСОБА_3 до відповідальності за зловживання процесуальними правами, які призвели до затягування розгляду справи, шляхом накладення на відповідача штрафу та постановлення окремої ухвали щодо адвокатів з подальшим переданням до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Кіровоградської області.

В обґрунтування заяви вказав, що розгляд справи неодноразово відкладався у звязку з неявкою відповідача та її представника за різних обставин та підстав. Адвокат ОСОБА_5 05.03.2018 року ознайомилась з матеріалами справи, хоча договір з адвокатом відповідач уклала значно раніше. 12.03.2018 року представником відповідача подана до суду заява про відкладення розгляду справи у звязку з перебуванням у відрядженні, надано відзив на позовну заяву. 23.04.2018 року до суду від представника відповідача надходить заява про неможливість явки до суду через хворобу, і цього ж дня до суду відповідачем подано заяву про виклик свідків ОСОБА_6 та ОСОБА_7 та клопотання про витребування доказів судом. Крім того, до суду було надано заперечення на відповідь на відзив на позовну заяву до якої було додано значну кількість документів, які не мають доказового значення в межах предмету позову. У призначений день розгляду справи по суті судове засідання не відбулось оскільки відповідачем подано заяву про розірвання договору про надання правової допомоги з адвокатом ОСОБА_5, повідомлено суд про неможливість і небажання особистої явки відповідача до суду, та укладення договору з іншим адвокатом, що призвело до відкладення розгляду справи. Новий представник відповідача у судове засідання не зявився надавши до суду заяву про свою участь у кримінальній справі.

Позивач вважає, що наведені ним обставини свідчать про те, що відповідач та її представники зловживають своїми процесуальними правами, будь-яким чином намагаються затягнути розгляд справи.

Позивач та його представник у судовому засіданні підтримали доводи клопотання, просили його задовольнити. Зокрема адвокат ОСОБА_8 зазначила, що справа слухається давно, позов поданий у січні 2018 року, відповідач у судові засідання не зявляється, представники відповідача так само, явку свідків не забезпечено, відповідач надає своєму представнику неправдиву інформацію. Тому все це свідчить про те, що відповідач затягує розгляд справи, тому є підстави для притягнення відповідача та її представників до відповідальності за зловживання своїми правами. Також ініціювала питання про відкликання клопотання по допит свідків та відмовити у його задоволенні.

Представник відповідача заперечив проти доводів клопотання позивача, просив залишити його без задоволення, вказав, що у судові засідання зявляється, зловживання своїми процесуальними правами з боку сторони відповідача не вбачає.

Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання виходячи з наступного.

Так, відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема:

1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення;

2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями;

3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер;

4) необґрунтоване або штучне об'єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою;

5) укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.

Тобто у вказаній статті закону передбачені дії, які суперечать завданню цивільного судочинства та які суд може визнати зловживанням процесуальними правами сторони.

Згідно ч. 1 ст. 148 ЦПК України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі до від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках:

1) невиконання процесуальних обов'язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу;

2) зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству.

З матеріалів справи не вбачається з боку відповідача та її представників передбачених ст. 44 ЦПК України вчинення дій або допущення бездіяльності, які суд може визнати зловживанням процесуальними правами.

Крім того, відповідач скористалась своїм правом на представництво своїх інтересів у суді шляхом укладення договору про надання правової допомоги з адвокатом, в звязку з чим може не зявлятися у судові засідання.

15.06.2018 року між відповідачем ОСОБА_9 та адвокатом ОСОБА_5 було укладено угоду про розірвання договору про надання правової допомоги № 17 від 01.03.2018 року, про що було повідомлено суду.

19.06.2018 року між відповідачем та адвокатом ОСОБА_3 укладеного адвокатську угоду про представництво та надання правової допомоги в цивільній справі.

Відкладення розгляду справи відбувалось на підставі мотивованих заяв представників відповідача, на подання яких вони мали процесуальне право та підстави.

Враховуючи вищевикладене, судом не встановлено підстав для притягнення відповідача ОСОБА_4 та її представників ОСОБА_5 та ОСОБА_3 до відповідальності за зловживання процесуальними правами, які призвели до затягування розгляду справи, шляхом накладення на відповідача штрафу, а також постановлення окремої ухвали щодо адвокатів з подальшим переданням до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Кіровоградської області.

Таким чином, заява позивача з вказаних питань є необґрунтованою, подана без законних на те підстав, у звязку з чим задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 44, 182, 260 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про зловживання відповідачем ОСОБА_4 та її представниками процесуальними правами у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про усунення перешкод у користуванні майном шляхом вселення - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили після її підписання і оскарженню не підлягає.

Суддя Ленінського районного суду

м. Кіровограда В.В. Драний