Суддя Глібко О. В.
Справа № 644/7472/17
Провадження № 2/644/353/18
01 червня 2018 року Орджонікідзевський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді Глібко О.В.,
при секретарі Шпиця Л.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів,
Позивачка звернулася з позовом до суду до відповідача та просила розірвати їх шлюб, зареєстрований 17 листопада 2012 року у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 1471, з посиланням на те, що сімя фактично розпалася. Також просила суд стягнути з відповідача на її користь аліменти на утримання малолітньої доньки ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, у розмірі 2000 грн., але не менше ніж 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно до досягнення повноліття дитиною. При цьому позивачка посилалася на той факт, що відповідач не здійснює матеріального утримання дитини, чим ставить її у важке матеріальне становище, що і вимусило звернутися до суду.
20.11.2017 року судом було надіслано запит до відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУ ДМС України в Харківській області щодо реєстрації місця проживання відповідача по справі.
Згідно відповіді відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУ ДМС України в Харківській області від 27.11.2017 року ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, зареєстрованим у м. Харкові та Харківській області не значиться.
Ухвалою суду від 28.11.2017 року провадження у справі було відкрито та призначено до судового розгляду.
Позивачка та її представник в судове засідання не прибули, надали заяви з проханням розглядати справу без їх участі, підтримували позовні вимоги в повному обсязі.
Відповідач у судове засідання не прибув, про час та місце розгляду справи повідомлявся своєчасно та належним чином шляхом направлення повісток, а також через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, як то передбачено ч. 11 ст. 128 ЦПК України, причини не явки суду не повідомив.
Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у звязку із неявкою у судове засідання учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що шлюб необхідно розірвати, виходячи з наступного…
Відповідно до ч. 1 ст. 109 СК України, подружжя, яке має дітей, має право подати до суду заяву про розірвання шлюбу разом із письмовим договором про те, з ким із них будуть проживати діти, яку участь у забезпеченні умов їхнього життя братиме той з батьків, хто буде проживати окремо, а також про умови здійснення ним права на особисте виховання дітей.
Згідно ч. 4 ст. 109 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права, а також права їхніх дітей.
Судом встановлено, що тривалий час шлюбні стосунки між сторонами не підтримуються, спільне господарство не ведеться. Головною причиною в розпаді сімї є той факт, що сторони стратили взаєморозуміння та відчуття любові і поваги один до одного, тобто того, що є моральною основою шлюбу, сторони мають протилежні погляди на сімю.
Від даного шлюбу сторони мають малолітню доньку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка після розірвання шлюбу залишиться проживати з матірю ОСОБА_1.
Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Спір про розподіл майна між сторонами відсутній.
Так як подальше сумісне проживання сторін і збереження їх шлюбу буде суперечити інтересам сторін та їх дитині, суд вважає, що шлюб необхідно розірвати.
Крім того, судом встановлено, що сторони мешкають окремо, відповідач матеріальну допомогу на утримання доньки не надає, у звязку з чим необхідно стягнути аліменти в судовому порядку.
Відомості щодо офіційного працевлаштування відповідача у позивачки відсутні.
Згідно ч. 1 ст. 184 СК України, якщо платник аліментів має нерегулярний, мінливий дохід, частину доходу одержує в натурі, а також за наявності інших обставин, що мають істотне значення, суд за заявою платника або одержувача може визначити розмір аліментів у твердій грошовій сумі.
Згідно ст. 182 СК України, при визначенні розміру аліментів суд враховує:
1) стан здоров'я та матеріальне становище дитини;
2) стан здоров'я та матеріальне становище платника аліментів;
3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина;
3-1) наявність рухомого та нерухомого майна, грошових коштів;
3-2) доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів;
4) інші обставини, що мають істотне значення.
Розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини.
Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.
При цьому, відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» від 07.12.2017 року № 2246-VIII, прожитковий мінімум, установлений у 2018 році, для дітей віком до 6 з січня 2018 року 1492 грн.
Таким чином, суд задовольняє позовні вимоги позивачки щодо стягнення аліментів з відповідача на її користь на утримання малолітньої доньки у розмірі 2000 грн. щомісячно починаючи з дня звернення до суду із даним позовом.
Розмір аліментів, визначений судом у твердій грошовій сумі, відповідно до ч. 2 ст. 184 СК України, підлягає індексації відповідно до закону.
Також, з відповідача необхідно стягнути судовий збір на підставі ст. 141 ЦПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 81, 141, 247, 263-265, 280, 430 ЦПК України, ст.ст. 84, 109, 112, 180-183, 191 Сімейного кодексу України, суд,
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів - задовольнити.
Розірвати шлюб між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, і ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3.
Шлюб їх був зареєстрований 17 листопада 2012 року у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 1471.
Місце проживання малолітньої доньки - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 встановити з матірю - ОСОБА_1.
Після розірвання шлюбу залишити позивачці ОСОБА_1 дошлюбне прізвище «Сафронська».
Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, ІПН НОМЕР_1, останнє відоме місце реєстрації за адресою: м. Харків, вул. Тухачевського, б. 5, кв. 4, на користь ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_3, ІПН НОМЕР_2, яка зареєстрована та проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4, б. 56, аліменти на утримання малолітньої доньки ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 у розмірі 2000 (дві тисячі) гривень щомісячно, починаючи з 17.11.2017 року і до повноліття дитини. Розмір аліментів, визначений судом у твердій грошовій сумі, підлягає індексації відповідно до закону.
Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, ІПН НОМЕР_1, останнє відоме місце реєстрації за адресою: м. Харків, вул. Тухачевського, б. 5, кв. 4, на користь ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_3, ІПН НОМЕР_2, яка зареєстрована та проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4, б. 56, сплачений нею судовий збір у розмірі 640 (шістсот сорок) гривень.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до апеляційного суду Харківської області.
У відповідності до п. 15.5 ч.1 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціювання Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Повний текст судового рішення складено 01.06.2018 року.
Суддя: О.В. Глібко