РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 грудня 2018 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

головуючого судді Майдан С.І.

при секретарі Смоленській Ю.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Херсоні цивільну справу за заявою ОСОБА_1, заінтересовані особи: Херсонська міська рада, Публічне акціонерне товариство «Українська залізниця» про встановлення факту, що має юридичне значення,

встановив:

Заявникзвернулася до суду з вказаною заявою, в якій просить встановити факт належності їй свідоцтва про право власності на житло за адресою: АДРЕСА_1 виданого на імя ОСОБА_2. Свої вимоги обґрунтувала тим, що 04.06.1993 року відділом приватизації житлового фонду Херсонського відділку Одеської залізниці видано ОСОБА_3 та ОСОБА_2 свідоцтво про право власності на житло загальною площею 60,4 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1. Відповідно до свідоцтва про народження, ОСОБА_3 є матірю заявниці. 14.04.1994 року ОСОБА_3 померла. Після її смерті заявниця отримала у спадок 1/2 частини квартири в АДРЕСА_2. В свідоцтві про право власності на житло, яке видане відділом приватизації житлового фонду Херсонського відділку Одеської залізниці від 04.06.1993 року за вищевказаною адресою, помилково вказано прізвище, імя та по-батькові заявниці, як ОСОБА_2. Згідно паспортним даним заявниця ОСОБА_1. З метою захисту свого права заявниця звернулася до суду та просила встановити факт належності свідоцтва про право власності на житло, оскільки це необхідно для продажу квартири.

Заявник та її представник в судове засідання не зявилися, про розгляд справи повідомлялися у встановленому законом порядку. Представник заявника надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, наполягав на задоволенні заяви.

Представник заінтересованої особи Херсонської міської радив судове засідання не зявився, про розгляд справи повідомлений у встановленому законом порядку.

Представник заінтересованої особи ПАТ «Українська залізниця»в судове засідання не зявився, про розгляд справи повідомлений у встановленому законом порядку.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява підлягає задоволенню.

Відповідно до п.5 ч.2 ст.293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Відповідно до п.6 ч.1 ст.315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім'я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім'ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті.

Пунктом 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» № 5 від 31.03.1995 р. передбачено, що в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов'язується з наступним вирішенням спору про право.

Як роз'яснено в п.12 постанови Пленуму Верховного суду України № 5 від 31.03.1995 р. «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», при розгляді справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім'я, по батькові, місце і час народження якої, зазначені в документі, не збігаються з ім'ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, вказаними у свідоцтві про народження або в паспорті, у тому числі, факту належності правовстановлюючого документа, в якому допущені помилки у прізвищі, імені, по батькові або замість імені чи по батькові зазначені ініціали суд повинен запропонувати заявникові подати докази про те, що правовстановлюючий документ належить йому і що організація, яка видала документ, не має можливості внести до нього відповідні виправлення. Разом з тим, цей порядок не застосовується, якщо виправлення в таких документах належним чином не застережені або ж їх реквізити нечітко виражені внаслідок тривалого використання, неналежного зберігання, тощо. Це є підставою для вирішення питання про встановлення факту, про який йдеться в документі, відповідно до чинного законодавства.

Судом встановлено, що згідно актового запису про народження №174, зробленого 24.08.1955 року міськ бюро РАЦС Кіровоградської обл., ОСОБА_2 народилася ІНФОРМАЦІЯ_1, її батьками записані ОСОБА_4 та ОСОБА_3.

Згідно свідоцтва про право власності на житло від 04.06.1993 року, виданого відділом приватизації житлового фонду Херсонського відділку Одеської залізниці, квартира АДРЕСА_3 дійсно належить на праві приватної, спільної власності належить ОСОБА_3 та ОСОБА_2.

Згідно актового запису про смерть №1339, зробленого 15.04.1994 року, ОСОБА_3 померла 14.04.1994 року.

Після її смерті заявниця отримала у спадок ? частини квартири в АДРЕСА_2, згідно свідоцтва про право на спадщину за законом.

З копію паспорту серії МО №874665, виданий 22.09.2000 року Суворовським РВ УМВС України в Херсонській області, вбачається, що він виданий на імя ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка реєстрована в квартирі АДРЕСА_4 з 21.07.1976 року.

З картки фізичної особи платника податків, виданої Державною податковою інспекцією у м.Херсоні 22.07.2004 року вбачається, що ОСОБА_1, отримала ідентифікаційний номер НОМЕР_1.

Згідно листа від 02.08.2018 року №02/1666, виданого ВП «Херсонське ТУ», ОСОБА_1 повідомлено, що виправити помилку у свідоцтві про право власності на квартиру АДРЕСА_5 не має можливості та рекомендовано звернутися в суд для встановлення юридичного факту.

Досліджені докази вказують на те, що у правовстановлюючому документі, а саме у свідоцтві про право власності на житло від 04.06.1993 року, допущена помилка у написанні прізвища, імя та по-батькові заявниці, усунення якої є неможливе в позасудовому порядку, тому наявними є підстави для встановлення факту, що має юридичне значення.

Таким чином, враховуючи, що встановлення факту належності правовстановлюючого документу є для заявника юридичне значення, оскільки необхідно для реалізації повноважень власника майна, суд приходить до висновку, що заява ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення є обґрунтованою та підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 10, 13, 258, 259, 264, 265, 315 ЦПК України, суд

вирішив:

Заяву ОСОБА_1, заінтересовані особи: Херсонська міська рада, Публічне акціонерне товариство «Українська залізниця» про встановлення факту, що має юридичне значеннязадовольнити.

Встановити факт належності ОСОБА_1свідоцтва про право власності на житло за адресою: АДРЕСА_1, виданого на імя ОСОБА_2.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів безпосередньо до апеляційного суду Херсонської області з дня проголошення рішення або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

У відповідності до п.п.15.5 ч.1 Розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Херсонський міський суд Херсонської області.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи за веб-адресою Херсонського міського суду Херсонської області: https://court.gov.ua/sud2125/.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або про прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: С.І.Майдан