Лугинський районний суд Житомирської області
Справа № 279/1241/18
Провадження по справі 2/281/112/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 травня 2018 року смт Лугини

Лугинський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді Свинченко Г.Д.,

за участі:

секретаря судових засідань ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт Лугини цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до територіальної громади, в особі виконавчого комітету Коростенської міської ради, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

в с т а н о в и в:

16.03.2018 ОСОБА_2 звернулась до Коростенського міськрайонного суду Житомирської області з позовом до територіальної громади, в особі виконавчого комітету Коростенської міської ради, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Розпорядженням голови Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 29.03.2018, на підставі ст. 31 ЦПК України, цивільну справу №279/1241/18 за позовом ОСОБА_2 до територіальної громади, в особі виконавчого комітету Коростенської міської ради, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини передано до розгляду Лугинському районному суду Житомирської області.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи № 279/1241/18 між суддями Лугинського районного суду Житомирської області від 11.04.2018 по вищевказаній справі визначено головуючою суддю Свинченко Г.Д.

В своїй позовній заяві ОСОБА_2 зазначає, що 31.01.2014 в м. Коростені Житомирської області померла її рідна тітка ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Після її смерті відкрилась спадщина за законом на майно, а саме житловий будинок № 14, який розташований по вул. Шатрищанській у м. Коростені, Житомирської області.

У встановлений законом шестимісячний строк, позивач не звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, яка відкрилась з моменту смерті спадкодавця за законом тому, що змушена була відновлювати документи через державний архів Житомирської області та встановлювати в судовому порядку факт родинних відносин із спадкодавцем.

Враховуючи викладене, просить суд визначити їй додатковий строк у два місяці для прийняття спадщини, що відкрилася після смерті її тітки, спадкодавця за законом ОСОБА_3, яка померла 31.01.2014.

Позивач ОСОБА_2 в судове засідання не зявилась, однак надіслала на адресу суду заяву з клопотанням розглянути справу за її позовом до територіальної громади в особі виконавчого комітету Коростенської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини без її участі, у звязку із зайнятістю по роботі. Позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовільнити.

Представник відповідача до суду не зявився, надіслав на адресу суду заяву з клопотанням справу № 279/1241/18 за позовною заявою ОСОБА_2, про визначення додаткового строк для подання заяви про прийняття спадщини, розглядати у відсутність представника виконавчого комітету Коростенської міської ради. В прийнятті рішення покладаються на розсуд суду.

У відповідності ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги у їх сукупності та взаємозв'язку, об'єктивно оцінивши усі наявні докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення заяви по суті, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з таких підстав.

У відповідності до вимог ст. ст. 13, 81, ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог чи заперечень. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до вимог цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом на підставі у передбачених цим кодексом випадках.

Положеннями ст. 3 ЦК України визначено, що загальними засадами цивільного судочинства є справедливість, добросовісність та розумність.

Згідно вимог ст. 3 Конституції України людина, її життя і здоров'я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються найвищою соціальною цінністю. Права й свободи людини і громадянина та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суди як органи державної влади зобов'язані своєчасно й дієво захищати ці права та свободи шляхом розгляду зокрема і цивільних справ.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з положеннями ч. ч. 1, 2 ст. 1220, ч. 1 ст. 1222, ч. 3 ст. 1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи, часом відкриття спадщини в такому випадку є день смерті особи. Спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

В судовому засіданні на підставі належних та достовірних доказів встановлено, що ОСОБА_3 померла 31.01.2014, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії І-ТП № 235338, виданим 31.01.2014 відділом реєстрації актів цивільного стану по місту Коростеню реєстраційної служби Коростенського міського управління юстиції у Житомирській області.

Рішенням Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 26.01.2018 встановлено факт родинних відносин, а саме те, що позивач ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2 є рідною племінницею ОСОБА_3, яка померла 31.01.2014 в м. Коростені, Житомирської області, по лінії матері.

Як вбачається з листа завідувача Коростенської міської державної нотаріальної контори Житомирської області ОСОБА_4 від 27.09.217 №331/02-17/37, позивачу ОСОБА_2 було відмовлено у вирішенні питання про оформлення її спадкових прав на підставі ст. ст. 1269, 1270 Цивільного кодексу України.

Інших спадкоємців, які б мали право на спадщину за законом чи заповітом та прийняли спадщину немає.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Дією, що свідчить про прийняття спадщини, є подача заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини.

Виходячи з правового аналізу ч. 1, ч. 3 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Позивач, в обґрунтування поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, посилається на те, що змушена була відновлювати документи через державний архів Житомирської області та встановлювати в судовому порядку факт родинних відносин.

На підтвердження вищевикладеного позивач надала архівні довідки: № І/3270-1, № І/3270-2, № І/3270-3 від 14.11.2017, видані Державним архівом Житомирської області та рішення Коростенського міськрайонного суду від 26.01.2018.

Факт неподання позивачем заяви про прийняття спадщини протягом строку, встановленого законодавством підтверджується листом завідувача Коростенської міської державної нотаріальної контори Житомирської області ОСОБА_4 від 27.09.2017 № 331/02-17/37.

Відповідно до роз'яснень, викладених в п. 24 постанови пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку для прийняття спадщини необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця, які роблять вчасне звернення в нотаріальну контору неможливим або важким.

В судовому засіданні знайшло підтвердження те, що позивач пропустила встановлений ст. 1270 ЦК України шестимісячний строк для прийняття спадщини з поважних причин, а саме: відновлювала документи через державний архів Житомирської області та встановлювала в судовому порядку факт родинних відносин із спадкодавцем.

Дослідивши письмові докази у справі та давши їм належну оцінку в сукупності з іншими доказами, враховуючи проміжок часу, що був пропущений позивачем для прийняття спадщини з поважних причин, за умови відсутності спору про спадщину, суд дійшов висновку, що позивачу має бути встановлений додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

На підставі наведеного вище обґрунтування та керуючись ст. ст. 12, 13, 76, 211, 258-259, 263-265, 354, 355 ЦПК України, ст. ст.1270, 1272 ЦК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_2 до територіальної громади, в особі виконавчого комітету Коростенської міської ради, про визначення додаткового строк для подання заяви про прийняття спадщини задовільнити.

Визначити ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, додатковий строк, тривалістю в два місяці, починаючи з дня набуття рішенням чинності, для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті її тітки, спадкодавця за законом ОСОБА_3, яка померла 31 січня 2014 року.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Апеляційного суду Житомирської області шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Г.Д. Свинченко