Провадження № 2/638/1976/18
22.05.2018 22.05.2018 року Дзержинський районний суд м. Харкова
у складі: головуючого судді - Подус Г.С.,
за участю секретаря - Коваленко О.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 економіки та комунального майна Харківської міської ради до ОСОБА_2, третя особа Харківська міська рада про визнання укладеним договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова,-
Позивач ОСОБА_1 економіки та комунального майна Харківської міської ради звернувся до суду з позовом до відповідача, в якому просить визнати укладеним між ним та відповідачем договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова в редакції, що міститься в позовній заяві.
Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 23.01.2018 року провадження у справі відкрито.
Представник позивача в судове засідання не заявилася, надала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила позов задовольнити та не заперечувала проти ухвалення заочного рішення.
Відповідач у судове засідання не зявився, про день, час та місце слухання справи повідомлений належним чином, причина неявки суду не відома. Клопотання про відкладення справи до суду не надходили. У звязку з цим, суд, згідно вимогам ст. ст. 280, 281 ЦПК України, вважає можливим провести заочний розгляд справи, проти чого не заперечувала і представник позивача по справі.
Представник третьої особи Харківської міської ради в судове засідання не зявився, повідомлявся належним чином, про що свідчать матеріали справи.
Суд, вивчивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.
17 лютого 2011 року Верховною Радою України було прийнято ОСОБА_4 «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VІ (далі - ОСОБА_4), який згідно з його преамбулою покликаний встановити правові та організаційні основи містобудівної діяльності та забезпечити стабільний розвиток територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів. ОСОБА_4 набрав чинності з 12.03.2011року.
Відповідно до вимог ст.40 Закону замовник об'єкта будівництва зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту (окрім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті) шляхом звернення замовника про укладення договору про пайову участь та доданих до нього документів, що підтверджують вартість будівництва об'єкта, з техніко-економічними показниками та укласти договір про пайову участь з органом місцевого самоврядування до прийняття об'єкта містобудування в експлуатацію.
Таким чином, обов'язок звернутися до органу місцевого самоврядування з заявою про укладення договору пайової участі у розвитку інфраструктури відповідного населеного пункту Законом № 3038-У1 покладено саме на замовника такого будівництва та укладання договору пайової участі є обов'язковим.
Водночас, ухилення замовника від укладення договору пайової участі до прийняття об'єкту нерухомого майна до експлуатації, є порушенням зобов'язань та вимог, які прямо передбачені Законом № 303 8-VI, приписи ст. 40 якого є імперативними та підлягають обов'язковому виконанню замовниками будівництва.
Положеннями статті 40 Закону № 3038-VI чітко встановлений обов'язок замовника будівництва на участь у розвитку інфраструктури міста. Накладення такого обов'язку в свою чергу встановлює право органу місцевого самоврядування вимагати від замовника будівництва виконання власних обов'язків щодо пайової участі.
Не укладення замовником відповідного договору пайової участі до прийняття об'єкту нерухомого майна до експлуатації, не звільняє замовника від виконання власного обов'язку в натурі.
Відповідно до положень статті 610 ЦК України, порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання).
Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов'язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (п. 1 ст. 612 ЦК України).
Ухилення замовника від укладення договору пайової участі до прийняття об'єкту нерухомого майна до експлуатації, є порушенням зобов'язання яке прямо передбачене чинним законодавством.
Оскільки згідно положень ст. 40 Закону № 303 8-VI пайова участь замовника полягає у перерахуванні до бюджету м. Харкова коштів на створення і розвиток інженерно- транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова зобов'язання з пайової участі є грошовим зобов'язанням, яке виникає з договірних відносин.
Відповідно до положень ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов'язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Пунктом 5.11. Порядку також встановлено, що день набрання чинності рішенням суду вважається днем укладення відповідного господарського договору, якщо рішенням суду не визначено інше.
Згідно зі ст. 4 Закону України «Про архітектурну діяльність» під будівництвом слід розуміти нове будівництво, реконструкцію, реставрацію, капітальний ремонт.
За змістом ст. 1 ОСОБА_4 № 3038-VI замовником є фізична або юридична особа, що має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала у встановленому законодавством порядку відповідну заяву.
Відповідно до частин 2, 3 статті 40 Закону № 3038-VI замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною 4 цієї статті. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури.
За змістом статей 2, 10 Закону № 3038-VI, статей 4, 9 Закону № 687-XIV під забудовою території слід розуміти діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, юридичних та фізичних осіб, яка передбачає, зокрема, реконструкцію існуючої забудови.
Отже, реконструкція, здійснена відповідачем, охоплюється законодавчим визначення забудови, а виходячи із наведених положень законодавства, відповідач є замовником.
За змістом положень частини 1 статті 40 Закону № 303 8-VI порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону.
На виконання наведених вимог Закону № 3038-VI рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 9 листопада 2011 року № 804 затверджено Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова, до якого 22 травня 2013 року відповідним рішення виконавчого комітету Харківської міської ради внесено зміни (далі - Порядок).
Згідно зі ст. 144 Конституції України та ст. 73 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» органи місцевого самоврядування при виконанні своїх функцій приймають рішення, які є обов'язковими для виконання на відповідній території.
Положення Порядку не суперечать нормам статті 40 Закону № 303 8-VI.
Згідно з пунктом 2.5 Порядку замовник будівництва зобов'язаний не пізніше, ніж за 30 календарних днів до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію звернутися із заявою до ОСОБА_1 економіки та комунального майна Харківської міської ради для укладення договору про пайову участь.
Таким чином, за приписами частини першої Закону № 3038-VI та пункту 1.6 Порядку реконструкція наявної забудови поряд з новим будівництвом об'єктів визначається як окремий вид забудови території.
Отже, замовник, який має намір щодо реконструкції наявної забудови та території, зобов'язаний укласти договір про пайову участь у створенні та розвитку інженерно - транспортної та соціальної інфраструктури.
З урахуванням наведених положень Закону № 303 8-VI відповідач є замовником реконструкції об'єкта будівництва, а отже, на ОСОБА_2, як на замовника поширюється дія Закону № 3038-VI. А проведені відповідачем роботи з реконструкції нежитлових виробничих приміщень по пров. Інженерний, 1-Б, в м. Харкові, є такими будівельними роботами, за якими існує обов'язок з укладення відповідного договору.
На дату прийняття в експлуатацію закінченого будівництва зазначеного об'єкта ОСОБА_2 не виконав покладеного на нього Законом № 3038-VI обов'язку щодо укладення договору про пайову участь і не звернувся до ОСОБА_1 економіки та комунального майна Харківської міської ради із заявою з приводу укладення такого договору.
Також, Законом України від 9 квітня 2015 № 320-VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо децентралізації повноважень у сфері архітектурно- будівельного контролю та удосконалення містобудівного законодавства» статтю 40 Закону № 3038-VI доповнено частиною 11 такого змісту: «інформація щодо договору про пайову участь та його виконання має зазначатися у декларації про готовність об'єкта до експлуатації або в акті готовності об'єкта до експлуатації.».
Відповідно до вимог Постанови Кабінету Міністрів України № 461 від 13.04.2011 «Питання прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів» із змінами, внесеними згідно з Постановами Кабінету Міністрів України від 08.09.2015 та 21.10.2015 у п.22 Декларації про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності та у п. 12 Акта про готовність об'єкта до експлуатації, в обов'язковому порядку замовником повинні зазначатися кошти пайової участі у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, які повинні бути сплачені у повному обсязі, із зазначенням дати укладення договору та документів, що підтверджують сплату пайової участі в повному обсязі, а для замовників, які до сплати пайової участі не залучаються, зазначається підстава для звільнення.
Таким чином, у п. 22 декларації про готовність до експлуатації об'єкта замовником повинні вказуватися лише ті правові підстави для звільнення замовників від пайової участі, які наведені у ч. 4 ст. 40 Закону № 3038-VI та п. 1.7. Порядку або у відповідному рішенні виконавчого комітету Харківської міської ради про надання пільг по пайовій участі.
Відповідно до вказаного Порядку пайова участь замовника полягає у перерахуванні до бюджету м. Харкова коштів на створення і розвиток інженерно транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова у розмірах: 10% загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта - для нежитлових будівель та споруд та 4 % загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта - для житлових будинків.
Залучення замовників здійснюється на підставі договорів про пайову участь, які укладаються з ОСОБА_1 економіки та комунального майна. Типовий договір затверджено цим Порядком. Для укладення такого договору замовник зобов'язаний звернутись із відповідною заявою до ОСОБА_1.
Визначений Законом № 3038-VI та Порядком пайової участі обов'язок відповідач не виконала та не звернулася до ОСОБА_1 економіки та комунального майна для укладення відповідного договору про пайову участь.
Розділом 5 Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова урегульоване питання залучення замовників до пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова у разі ухилення від укладання договору.
Листом управління соціально-економічного розвитку, планування та обліку ОСОБА_1 економіки та комунального майна від 05.05.2017 № -295/0/114-17 направлено до відповідача для розгляду та підписання два оригінали договору про пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова.
Відповіді на зазначені листи, підписаного договору або протоколу розбіжностей до нього від ОСОБА_2, а ні до ОСОБА_1 економіки та комунального майна, а ні до Харківської міської ради не надходило.
Відповідно до наведених положень Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» ОСОБА_1 економіки та комунального майна Харківської міської ради вправі вимагати від відповідача належного виконання вимог Закону, зокрема, щодо належного виконання пайової участі.
На підставі вищевикладеного суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог.
Розподіл судових витрат необхідно провести відповідно до вимог ст.141 ЦПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 4,5,13,76-83,141,265,280-283 ЦПК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 економіки та комунального майна Харківської міської ради - задовольнити.
ДОГОВІР №
про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова
м. Харків «____» _______________201__р.
1.1.Цей договір регулює взаємовідносини між сторонами щодо пайової участі «Замовника» у розвитку інфраструктури м. Харкова при реконструкції нежитлової будівлі під торгівельні приміщення по пров. Інженерному, 1-Б в м. Харкові.
2.1.2.Сплачує пайовий внесок в повній сумі єдиним платежем або частинами протягом десяти календарних днів з дня укладання даного договору.
2.2.1.На запит «Замовника» надає лист про підтвердження факту повної сплати пайового внеску після остаточного розрахунку по укладеним договорам про пайову участь на підставі даних ОСОБА_1 бюджету і фінансів Харківської міської ради.
3. Відповідальність сторін
3.1.У разі невиконання або неналежного виконання «Замовником» обов'язків, передбачених п. 2.1. цього договору, «Замовник» сплачує до бюджету м. Харкова штраф у розмірі 25 % від суми не перерахованих коштів у визначений термін.
4. Час та дія договору
4.1.Договір набуває чинності з часу підписання сторонами або набрання чинності судового рішення щодо укладання цього договору, та діє до повного виконання сторонами своїх обов'язків за договором.
5. Зміна та розірвання договору
5.1.Зміна та розірвання договору про пайову участь у розвитку інфраструктури в односторонньому порядку не допускаються, якщо інше не передбачено законом або договором.
5.2.Сторона договору, яка вважає за необхідне змінити або розірвати договір, повинна надіслати пропозиції про це другій стороні за договором.
5.3.Сторона договору, яка одержала пропозицію про зміну чи розірвання договору, у двадцятиденний строк після одержання пропозиції повідомляє другу сторону про результати її розгляду.
5.4.У разі якщо сторони не досягли згоди щодо зміни (розірвання) договору або у разі неодержання відповіді у встановлений строк з урахуванням часу поштового обігу, заінтересована сторона має право передати спір на вирішення суду.
5.5.Якщо судовим рішенням договір змінено або розірвано, договір вважається зміненим або розірваним з дня набрання чинності даним рішенням, якщо іншого строку набрання чинності не встановлено за рішенням суду.
6.1.3 питань, не передбачених цим договором, сторони керуються чинним законодавством України.
6.2.Умови договору можуть бути змінені або доповнені тільки з письмової згоди сторін і оформляються додатковою угодою до договору.
6.3.У випадку реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) будь-якої із сторін цього договору, права та обов'язки за цим договором переходять до правонаступників.
6.4.У разі зміни власника нерухомого майна, зазначеного в п. 1.1. договору, права та обов'язки щодо виконання умов договору переходять до нового власника.
6.5.Спори, що виникають між сторонами при виконанні, розірванні, або припиненні договору, вирішуються у судовому порядку.
6.6.Договір набирає чинності з моменту його укладання і діє до моменту остаточного виконання сторонами своїх обов'язків за договором.
6.7.Цей договір складений у 2-х примірниках, які мають силу оригіналу.
7. Адреса та реквізити сторін
Від «Департаменту» Від «Замовника»
Заступник міського голови - ОСОБА_2
директор ОСОБА_1 економіки
та комунального майна ________________(підпис) ПІБ
________________М.І. ОСОБА_5 ідентифікаційний номер НОМЕР_1
Рішення суду може бути оскаржено до апеляційного суду Харківської області через Дзержинський районний суд м. Харкова шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення або підписання рішення суду без його проголошення у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи.

У відповідності до п. 15 .5 ч.1 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціювання Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя