Справа № 128/3036/17
РІШЕННЯ

Іменем України

(заочне)

29 травня 2018 року місто Вінниця

Вінницький районний суд Вінницької області в складі:

судді Ганкіної І.А.,

за участю секретаря Жигарової Д.О.,

без участі сторін по справі,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з вищевказаним позовом, який обґрунтовує тим, що вона та відповідач ОСОБА_2 11 вересня 2007 року зареєстрували шлюб у Вінницькому міському відділі ДРАЦС Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області.

Від спільного проживання у шлюбі мають двоє дітей - сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та доньку ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, які проживають з нею, позивачкою по справі та повністю перебувають на її утриманні.

Позивач зазначає, що подружнє життя у неї з чоловіком протягом останніх років стало поступово погіршуватись через відсутність взаєморозуміння та постійні сварки між ними, що призвело до фактичного припинення шлюбних стосунків. За вказаних обставин позивач дійшла висновку про неможливість збереження шлюбу, крім того, відповідач з сім'єю не проживає, спроби на примирення між ними в минулому не принесли позитивних результатів, тому позивач просить суд розірвати даний шлюб.

В судове засідання сторони по справі не з'явились.

Позивач ОСОБА_1 попередньо подала суду письмову заяву про розгляд справи без її участі, в поданій заяві зазначила, що позов підтримує, просить строк для примирення не надавати. Прізвище після розірвання шлюбу просить залишити « ОСОБА_1». Проти винесення заочного рішення не заперечує .

Частиною 3 статті 211 ЦПК України визначено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Відповідач ОСОБА_2 повторно в судове засідання не з'явився без поважних причин, хоча про час та місце розгляду справи повідомлявся судом завчасно та належним чином, заяв про відкладення розгляду справи або про розгляд справи без його участі на адресу суду не надходило.

Згідно з ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

За згодою позивача, на підставі ухвали суду про заочний розгляд справи, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За вказаних обставин суд вважає можливим розглянути справу за відсутності учасників справи та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Врахувавши думку позивача, викладену у наданій суду письмовій заяві, дослідивши письмові докази у справі та надавши їм належну правову оцінку, суд дійшов такого висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 11 вересня 2007 року зареєструвала шлюб з ОСОБА_2 у Вінницькому міському відділі ДРАЦС Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області, про що зроблено актовий запис № 2438, що підтверджується свідоцтвом про шлюб, НОМЕР_1 видано повторно 13.01.2017 року ( а.с.4) .

Від спільного проживання у шлюбі подружжя ОСОБА_2 мають дітей: сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та доньку ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, що підтверджується копіями свідоцтв про народження, відповідно НОМЕР_2 та НОМЕР_3, виданих повторно 13.01.2017 року ( а.с.7-8) .

Син ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та донька ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, проживають разом з матір'ю ОСОБА_1 та знаходяться на її утриманні, що підтверджується довідкою № 131, виданою виконкомом Якушинецької сільської ради Вінницького району Вінницької області 13.01.2018 року (а.с. 5).

Згідно позовної заяви, подружнє життя у сторін по справі не склалось через відсутність взаєморозуміння, різні погляди на життя та ведення господарства, що призвело до фактичного припинення шлюбних відносин.

На примирення позивач не погоджуються.

Відповідно до ч. 2 ст. 104, ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

З'ясувавши фактичні взаємовідносини подружжя, обставини, викладені у позові, те, що позивач не бажає підтримувати подружні стосунки з відповідачем, їх взаємовідносини, суд вважає, що немає підстав для вжиття заходів для примирення подружжя, спільне життя подружжя та подальше збереження шлюбу буде суперечити їхнім інтересам, що має істотне значення, тому шлюб необхідно розірвати.

Встановленим судом фактам відповідають сімейні правовідносини, які регулюються Конституцією України та Сімейним кодексом України, Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод, яка, відповідно до вимог ч.1 ст.9 Конституції України, ратифікована Законом від 17.07.1997 року «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2,4,7 та 11 Конвенції», і є частиною національного законодавства України.

Згідно ст.51 Конституції України та ст.24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов'язки у шлюбі та сім'ї. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Відповідно до ст.5 «Рівноправність подружжя» Протоколу №7 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (Конвенцію ратифіковано Законом України №475/97-ВРвід 17.07.1997 року) кожен з подружжя у відносинах між собою і в їхніх відносинах зі своїми дітьми користується рівними правами та обов'язками цивільного характеру, що виникають зі вступу у шлюб, перебування в шлюбі та у випадку його розірвання. Ця стаття не перешкоджає державам вживати таких заходів, що є необхідними в інтересах дітей.

Згідно зі ст. 113 СК України особа, яка змінила прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Позивач забажала надалі іменуватися прізвищем «ОСОБА_1», що відповідає вимогам ст. 113 СК України.

Також, у відповідності до ст. 141 ЦПК України, суд вважає необхідним стягнути з відповідача ОСОБА_2 на користь позивача ОСОБА_1 в рахунок відшкодування понесених нею судових витрат кошти в сумі 640,00 грн.

Керуючись ст.ст. 141, 258, 259, 263-265, 280-282 ЦПК України, суд-

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1, зареєстрований 11 вересня 2007 року в Вінницькому міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області, актовий запис № 2438 - розірвати.

Після розірвання шлюбу позивачу ОСОБА_1 - залишити прізвище «ОСОБА_1».

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 в рахунок відшкодування понесених нею судових витрат кошти в розмірі 640 ( шістсот сорок) грн. 00 коп.

Відповідно до ч. 2 ст. 115 Сімейного кодексу України рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Рішення може бути оскаржене позивачем до Апеляційного суду Вінницької області через Вінницький районний суд протягом 30 днів з дня його проголошення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

СУДДЯ І.А. Ганкіна