Справа № 236/9916/14-ц
Провадження № 2-с/263/17/2018
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 грудня 2018 року суддя Жовтневого районного суду м.Маріуполя Донецької області ОСОБА_1, розглянувши заяву ОСОБА_2, що діє в інтересах ОСОБА_3 про скасування судового наказу,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2, що діє в інтересах ОСОБА_3 звернулась до суду з заявою про скасування судового наказу Жовтневого районного суду м.Маріуполя Донецької області від 08.12.2014 року про стягнення з ОСОБА_3 на користь ПАТ «ДТЕК «Донецькобленерго» заборгованості за спожиту електричну енергію в сумі 6514,30 грн.

Дослідивши матеріали справи, вважаю що зазначена заява про скасування судового наказу підлягає поверненню без розгляду з наступних підстав.

В статті 170 ЦПК України зазначено:

1. Боржник має право протягом пятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

2. Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі.

3. Заява про скасування судового наказу має містити:

1) найменування суду, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або імя (прізвище, імя та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника для фізичних осіб - громадян України;

3) імя (прізвище, імя та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження;

4) наказ, що оспорюється;

5) зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

4. Заява підписується боржником або його представником.

5. До заяви про скасування судового наказу додаються:

1) документ, що підтверджує сплату судового збору;

2) документ, що підтверджує повноваження представника боржника, якщо заява подається таким представником;

3) клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

6. У разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

7. У разі видачі судового наказу відповідно до пункту 4 частини першої статті 161 цього Кодексу боржник має право звернутися до суду з позовом про зменшення розміру аліментів.

8.У разі видачі судового наказу відповідно до пунктів 4 і 5 частини першої статті 161 цього Кодексу, судовий наказ може бути переглянуто за нововиявленими обставинами у порядку, встановленому главою 3 розділу V цього Кодексу.

Заява подана ОСОБА_2 оформлена неналежним чином, а саме:

В порушення вимог п.2 ч.3 ст.170 ЦПК України представником боржника не зазначено повне найменування заявника, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника, реєстраційний номер облікової картки платника податків боржника за його наявності або номер і серію паспорта боржника. Натомість у заяві про скасування судового наказу міститься визначення сторони як «відповідач», що взагалі не відповідає процесуальному статусу сторін у наказному провадженні.

Крім того, до матеріалів заяви додано копію довіреності в якій зазначено, що ОСОБА_2 має право від імені ОСОБА_3 вести справи в будь-яких установах, підприємствах, органах, організаціях, в тому числі бути представником в усіх судових установах, однак в частині тільки спадкових справ ОСОБА_3

Тобто, дана довіреність не стосується звернення до суду ОСОБА_2 з заявою про скасування судового наказу.

Відповідно до ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях, повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Аналогічні положення визначені Національним стандартом України "Вимоги до оформлювання документів" ДСТУ 4163-2003., що затверджений Наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 07.04.2003 № 55.

Так, пункт 5.27 даного стандарту зазначає, що відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів "Згідно з оригіналом", назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії і проставляють нижче реквізиту.

Як вбачається з доданих до заяви копій документів, що надані заявником на підтвердження обставин, на яких ґрунтуються вимоги, такі не засвідчені належним чином у визначеному законодавством порядку.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 170 ЦПК України заява про скасування судового наказу має містити наказ, що оспорюється.

Разом з тим, боржником до заяви про скасування судового наказу вказаний наказ долучено не було.

Таким чином, зазначена заява про скасування судового наказу підлягає поверненню без розгляду у звязку з її подачею без додержання вимог ЦПК України.

Керуючись ст.170 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_2, що діє в інтересах ОСОБА_3 про скасування судового наказу про скасування судового наказу повернути їй без розгляду.

Ухвала суду набрала законної сили і оскарженню не підлягає.

Суддя П.І.Папаценко