Справа № 521/5215/18
Провадження № 2/521/2706/18

20 серпня 2018 року м. Одеса
Малиновський районний суд міста Одеси у складі:
головуючого судді: Мирончук Н.В.,
при секретарі судового засідання: Власової В.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-
В С Т А Н О В И В:
До Малиновського районного суду м. Одеси звернулася з позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.
В обґрунтування своїх позовних вимог позивач посилалася на те, що, з 2010 року вона проживала разом зі ОСОБА_3 та ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1. Протягом всього часу вони вели спільне господарство, за спільні кошти утримували квартиру та сплачували комунальні послуги, а також піклувались один про одного.
15 грудня 2016 року померла ОСОБА_3, а з часом, 09 березня 2017 року помер ОСОБА_4 Заявник вказує, що вона фактично вступила в управління та володіння спадковим майном, тобто фактично прийняла спадщину.
Проте, заявник не може оформити спадщину в нотаріальній конторі, оскільки нею пропущений строк прийняття спадщини.
У звязку із зазначеним, позивач просить суд, визначити їй додатковий строк в три місяці, необхідний для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, що залишилася, після смерті ОСОБА_3, яка померла 15 грудня 2016 року та ОСОБА_4, який помер 09.03.2017 року.
Позивач позовні вимоги підтримала в повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення не заперечує, просила розглянути справу у її відсутності, про що надала заяву.
Незважаючи на те, що суд неодноразово відкладав розгляд справи, даючи можливість відповідачу надати до суду відзив на позов, відповідач в судове засідання не зявилася, відзив на позов не надала, хоча, про час та місце судового засідання повідомлялася, причини неявки, суду не повідомила.
У зв'язку з неявкою відповідача та неповідомленням про поважні причини такої неявки в судове засідання, в порядку статті 280 ЦПК України, зі згоди позивача, суд вважає можливим провести розгляд справи у відсутності відповідача та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст.223 ЦПК України.
Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного.
Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
В судовому засіданні встановлено, що 15.12.2016 року померла - ОСОБА_3, про що в Книзі реєстрації актів про смерть зроблено відповідний запис за №176. Свідоцтво про смерть серії 1-ЖД №485128, видане Одеським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеської області.(а.с. 6)
09 березня 2017 року помер - ОСОБА_4, про що в Книзі реєстрації актів про смерть зроблено відповідний запис за №2890. Свідоцтво про смерть серії 1-ЖД №486069, видане Одеським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеської області. (а.с. 7)
Як вбачається з довідок ЖБК «Жовтневий-13», ОСОБА_3 та ОСОБА_4 проживали за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1. (а.с. 10, 11)
З 2010 року ОСОБА_1 проживала разом зі ОСОБА_3 та ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1, зазначене підтверджується довідкою виданою та завіреною головою ЖБК «Жовтневий-13». (а.с. 8)
Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.
Згідно довідки Сьомої Одеської державної нотаріальної контори від 20.07.2018 року за № 3053/02-14, спадкові справи до майна ОСОБА_3, яка померла 15 грудня 2016 року та ОСОБА_4, який помер 09.03.2017 року не заводились. (а.с. 28)
Частиною 1 ст. 1270 ЦК України, передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Встановлено, що позивач протягом вказаного вище строку не подала заяву про прийняття спадщини після смерті матері у нотаріальну контору. Не зробила цього й відповідач.
Відповідно до ч. 1 та ч. 3 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 вказаного Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Однак, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Як розяснюється у пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання при визначенні особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
При ухваленні рішення про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті спадкодавця суд враховує, що позивач в період строку для прийняття спадщини вважала, що вона її прийняла, оскільки проживала разом з ними, а у звязку з необізнаністю та незнанням законодавства строк пропустила.
Згідно нормам європейського законодавства, на думку суду, наслідки пропущення позивачем строку для прийняття спадщини будуть не пропорційними (розумного балансу між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини), оскільки позивач втратить право на успадкування майна, яке залишилось після смерті.
З цих підстав, суд вважає можливим задовольнити позовні вимоги.
Керуючись ст.ст. ст.ст. 12,13, 81, 223, 259, 264, 280 - 284 ЦПК України, ст.1272 ч.3 ЦК України, суд, -
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.
Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, додатковий строк, терміном 3 (три) місяці, з дня набрання законної сили рішенням суду, для подання заяв до нотаріальної контори про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_3, яка померла 15 грудня 2016 року та ОСОБА_4, який помер 09.03.2017 року.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів, з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.
Рішення може бути оскаржене учасниками справи в апеляційному порядку, шляхом подачі протягом 30 днів апеляційної скарги з дня проголошення судового рішення.

Суддя: Н.В. Мирончук