ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
____________________________________________________________________________________
29 травня 2018 року Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі:
головуючого судді Ковалевської Л.М.
за участі секретаря Омельчук С.А.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Фастові Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів на утримання дитини,-
Позивачка звернулась до суду з вищевказаним позовом посилаючись на те, що з відповідачем спільне життя не склалось через різні характери та погляди на життя, із-за чого в сім'ї часто виникають сварки та непорозуміння, що призвело до втрати почуттів один до одного. Подружні стосунки сторони припинили, спільного господарства не ведуть, примирення не можливе. Також, позивачка просила стягнути на її користь аліменти на утримання неповнолітньої доньки ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 в розмірі ј частини всіх видів заробітку (доходу) боржника, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дня подачі заяви і до повноліття дитини.
В судове засідання сторони не з'явились, про день слухання справи повідомлялись судом належним чином, позивач надала до суду письмову заяву з проханням розглянути справу в її відсутність, вимоги позовної заяви та заяви про уточнення позовних вимог підтримала, відповідач причину неявки суду не повідомив, повідомлявся судом СМС повідомленням та телефонним повідомленням.
Відповідач, який належним чином повідомлений про розгляд справи, не скористався своїм правом подати відзив на позовну заяву, тому в силу ч. 8 ст. 178 ЦПК України, суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Оскільки сторона позивача не заперечувала проти заочного розгляду справи у спрощеному позовному провадженні, суд керуючись вимогами ст. 280 ЦПК України, вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідача, за наявними у справі доказами.
Суд, вивчивши письмові матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що 23 лютого 2002 року сторони зареєстрували шлюб у Відділі реєстрації актів громадянського стану Фастівського міського управління юстиції Київської області, актовий запис №37, що підтверджується копією свідоцтва про одруження (а.с.6).
Від даного шлюбу сторони мають неповнолітню доньку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується копією свідоцтва про народження (а.с.7).
Згідно ст. 56 Сімейного Кодексу України примушування до збереження шлюбних відносин є порушенням права чоловіка, дружини на особисту свободу.
Спільне життя у сторін не склалось через різні характери та погляди на життя, із-за чого в сім'ї часто виникають сварки та непорозуміння, що призвело до втрати почуттів один до одного. Сторони шлюбні стосунки не підтримують, спільне господарство не ведуть, збереження сім'ї та примирення вважають не можливим.
Частиною третьою статті 105 Сімейного кодексу України визначено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.
Відповідно до частини другої статті 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Як вбачається з позовної заяви, сторони не підтримують шлюбних відносин, примирення не бажають, заперечують проти подальшого збереження шлюбу.
Суд дійшов висновку, що шлюб між сторонами носить формальний характер, збереження їх сім'ї є неможливим, подальше спільне життя подружжя буде суперечити їхнім інтересам, а тому є усі підстави для розірвання шлюбу та задоволення позову.
Згідно частиною другою статті 114 Сімейного кодексу України, у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Відповідно до статті 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Позивач просила прізвище залишити без змін «ОСОБА_1».
Щодо позовних вимог про стягнення аліментів на утримання дитини, то судом встановлено, що відповідач добровільно не допомагає позивачці матеріально утримувати доньку.
Відповідно до ст. 180 СК України, батьки зобов'язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.
Згідно з ч. 2 ст. 182 Сімейного кодексу України, розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.
Враховуючи викладене, суд вважає позовні вимоги доведеними та обґрунтованими.
Керуючись ст.ст. 4,12,81,235,263-265,268 ЦПК України, ст. 56, 110, 112, 180-184 Сімейного Кодексу України, суд,-
Позов ОСОБА_1 задовольнити.
Шлюб зареєстрований 23 лютого 2002 року сторони зареєстрували шлюб у Відділі реєстрації актів громадянського стану Фастівського міського управління юстиції Київської області, актовий запис №37, між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - розірвати.
Прізвище після розірвання шлюбу позивачці залишити «ОСОБА_1».
Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1, на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4, прож. за адресою:АДРЕСА_1, аліменти на утримання неповнолітньої доньки ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, у розмірі 1/4 частини його заробітку (доходу) щомісяця, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 07 березня 2018 року і до повноліття дитини.
Стягнути з ОСОБА_2судовий збір на користь держави в сумі 704,80 (сімсот чотири) грн. 80 коп.
Рішення в частині стягнення аліментів підлягає негайному виконанню в межах суми стягнення за один місяць.

Шлюб вважати розірваним з моменту набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Рішення суду може бути оскаржено до Апеляційного суду Київської області шляхом подачі апеляційної скарги через Фастівський міськрайонний суд Київської області за правилами, встановленими в ст.ст. 354-356ЦПК України відповідно, з урахуванням положень п. 15.5 ч. 1 розд. ХIIІ «Перехідні положення» цього Кодексу.

Заочне рішення може бути переглянуто судом за письмовою завою відповідача поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя Л.М.Ковалевська