Провадження № 2/537/544/2018
Справа № 537/1257/18
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
24.05.2018 року Крюківський районний суд м. Кременчука Полтавської області в складі головуючого судді - Хіневич В.І., при секретарі Головньовій Л.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кременчуці цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_3, згідно якої просив суд постановити рішення, яким розірвати шлюб між ним та відповідачем, вказавши, що 04.11.1995 року Миргородським відділом РАГС, актовий запис № 352, що підтверджується свідоцтвом про одруження 1-КЕ № 273186, виданим 04.11.1995 року. Дівоче прізвище позивача ОСОБА_4. Під час шлюбу у сторін народилася діти ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_2, що підтверджується свідоцтвом про народження 1-КЕ № 058548, виданим 02.11.2007 року Крюківським відділом ДРАЦС Кременчуцького міського управління юстиції Полтавської області, актовий запис № 687. Шлюб виявився невдалим і шлюбно-сімейні відносини між ними фактично припиненні з 2013 року, оскільки позивач з відповідачем мають розбіжності в поглядах на життя та життєві цінності, істотних питань сімейного життя, тому не можуть в подальшому проживати разом. Примирення і збереження сімї між ними не можливе, тому шлюб необхідно розірвати, місце проживання ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_2, визначити з матірю.
Позивач в судове засідання не зявилася, але надала суду заяву, згідно якої прохає розглядати справу без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, не заперечує про залишення відповідачу після розірвання шлюбу шлюбного прізвища.
Відповідач в судове засідання не зявився, але належним чином був повідомлений про місце і час судового розгляду, причини неявки суд не повідомив.
Враховуючи, що відповідач, який був належним чином повідомлений про місце і час розгляду справи не зявився в судове засідання без повідомлення причин своєї неявки та з урахуванням заяви позивача, суд вирішив на підставі ст. ст. 247, 280 ЦПК України провести розгляд справи без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Суд, повно, обґрунтовано, всебічно та безпосередньо дослідивши всі наявні докази у справі, зясувавши всі обставини, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог та заперечень, приходить до наступного.
Судом встановлено, що позивач з відповідачем зареєстрували шлюб 04.11.1995 року Миргородським відділом РАГС, актовий запис № 352, що підтверджується свідоцтвом про одруження 1-КЕ № 273186, виданим 04.11.1995 року. Дівоче прізвище позивача ОСОБА_4.
Під час шлюбу у сторін народилася діти ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_2, що підтверджується свідоцтвом про народження 1-КЕ № 058548, виданим 02.11.2007 року Крюківським відділом ДРАЦС Кременчуцького міського управління юстиції Полтавської області, актовий запис № 687.
Шлюб виявився невдалим і шлюбно-сімейні відносини між ними фактично припиненні з 2013 року, оскільки позивач з відповідачем мають розбіжності в поглядах на життя та життєві цінності, істотних питань сімейного життя, тому не можуть в подальшому проживати разом. Примирення і збереження сімї між ними не можливе.
Частина 2 ст. 104 Сімейного кодексу України визначає, що шлюб припиняється в наслідок його розірвання.
Відповідно до ст. ст. 105, 110 Сімейного кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.
Відповідно ч. 2 ст. 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить їх інтересам, оскільки побудова сімейних відносин повинна здійснюватися на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги і підтримки, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка, та не може будуватись на примушуванні сторони до навіть формального знаходження в зареєстрованому шлюбі, а тим більш в подружніх відносинах.
Таким чином, позовні вимоги позивача про розірвання шлюбу підлягають задоволенню.
Згідно ст. 113 Сімейного кодексу України, особа яка змінила своє прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
А тому, з урахуванням бажання позивача, суд вважає за можливе залишити позивача після розірвання шлюбу шлюбне прізвище «Микитенко».
Враховуючи вище викладене, місце проживання неповнолітньої дитини ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_2 визначити з матірю - ОСОБА_1.
Згідно ч. 2 ст. 114 Сімейного кодексу України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.
Частиною 3 ст. 115 Сімейного кодексу України передбачено, що документом, який засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України, з відповідача слід стягнути судовий збір на користь держави в сумі 1409,60 грн.
Керуючись ст. ст. 12, 13, 76-81, 141, 259, 263-265, 280-282 ЦПК України, ст. ст. 104, 105, 110, 112, 113, 114, 115, 160 СК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 задовольнити.
Шлюб, зареєстрований 04.11.1995 року Миргородським відділом РАГС , актовий запис № 352 , між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 розірвати.
Прізвище ОСОБА_1 після розірвання шлюбу залишити «Микитенко».
Місце проживання неповнолітньої дитини ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_2 визначити з матірю - ОСОБА_1.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Суддя: В.І. Хіневич