АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
_________________________
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

справа № 761/43457/17 Головуючий у 1-й інстанції суддя: Рибак М.А.

25 травня 2018 року м. Київ

Апеляційний суд міста Києва в складі:

головуючого - Саліхова В.В.

суддів: Семенюк Т.А., Прокопчук Н.О.

розглянувши у порядку ст. 369 ЦПК Українив м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 на ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 26 лютого 2018 року в справі за позовом ОСОБА_3, ОСОБА_4 до ОСОБА_5, ОСОБА_2, треті особи: Головне управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_6 про визнання права власності на спадкове майно за заповітом,

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2017 року ОСОБА_3, ОСОБА_4. звернулися до суду з позовом до ОСОБА_5, ОСОБА_2 та просили

визнати двокімнатну квартиру АДРЕСА_1, загальною площею 46,00 кв.м., житловою площею 31,30 кв.м. спільним сумісним майном подружжя ОСОБА_7, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_8, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2

визнати 1/2 частину зазначеної квартири спадковим майном, що залишилося після смерті ОСОБА_7, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1;

в порядку спадкування за заповітом та розподілу спадкового майна після смерті ОСОБА_7 визнати за ОСОБА_3 та ОСОБА_4. право власності по 1/6 частини спірної квартири.

У лютому 2018 року ОСОБА_2 звернувся до суду із зустрічною позовною заявою до ОСОБА_3, ОСОБА_4., ОСОБА_5 та просив:

визнати двокімнатну квартиру АДРЕСА_2 та однокімнатну квартиру АДРЕСА_3 спільним сумісним майном подружжя ОСОБА_7, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_8, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2

визнати 2/3 частини вищевказаних двокімнатної, однокімнатної квартир та 1/9 частину квартири АДРЕСА_4 спадковим майном, що залишилось після смерті ОСОБА_8, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2

в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_8, померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/3 частину вищевказаних двокімнатної та однокімнатної квартир та 1/18 частину квартири АДРЕСА_4.

№ апеляційного провадження: 22-ц/796/4337/2018
Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 26.02.2018 зустрічну позовну заяву повернуто заявнику.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 просить ухвалу суду скасувати та направити справу для продовження спільного розгляду первісного та зустрічного позову до суду першої інстанції. Посилається на незаконність та необґрунтованість ухвали суду.

В обґрунтування своїх доводів вказує, що зустрічний позов повністю відповідає вимогам ЦПК України. Зазначив, що обидва позови є взаємопов'язаними, так як спір йде про частки в спадковому майні, що належало померлому подружжю, які повинні бути виділені спадкоємцям згідно вимогам закону; виникли з одних правовідносин. Вказав, що задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову, спільний розгляд позовів є доцільним та обґрунтованим.

У відзиві на апеляційну скаргу позивачі за первісним позовом зазначили, що ухвала суду першої інстанції повністю відповідає вимогам закону. Вважають, що вирішення первісного позову не залежить від вирішення зустрічного та навпаки. Посилаються на те, що позивач за зустрічним позовом неправильно визначив коло відповідачів, предмет первісного позову не співпадаєте з переметом зустрічного. Крім того вважають, що задоволення первісного позову ніяким чином не зачепить права позивача за зустрічним.

Відповідно до п. 8 ч. 1 Розділу XIII Перехідних положень ЦПК України до утворення апеляційних судів в апеляційних округах їхні повноваження здійснюють апеляційні суди, у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

Згідно з ч. 6 ст. 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» у разі ліквідації суду, що здійснює правосуддя на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці (відповідних адміністративно-територіальних одиниць), та утворення нового суду, який забезпечує здійснення правосуддя на цій території, суд, що ліквідується, припиняє здійснення правосуддя з дня опублікування в газеті «Голос України» повідомлення голови новоутвореного суду про початок роботи новоутвореного суду.

Пунктом 3 Розділу XII Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, апеляційні суди, утворені до набрання чинності цим Законом, продовжують здійснювати свої повноваження до утворення апеляційних судів у відповідних апеляційних округах. Такі апеляційні суди у відповідних апеляційних округах мають бути утворені та розпочати здійснювати правосуддя не пізніше трьох років з дня набрання чинності цим Законом.

У зв'язку з чим, справа підлягає розгляду Апеляційним судом м. Києва.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість постановленої ухвали, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Постановляючи ухвалу про повернення зустрічної позовної заяви позивачу, суд першої інстанції виходив з того, що об'єднання вищевказаних позовів в одне провадження та спільний розгляд є недоцільним, оскільки, зустрічний позов містить вимогу аналогічну зазначену в первісному, а також їх спільний розгляд може ускладнити вирішення справи.

З таким висновком суду першої інстанції не може погодитись колегія суддів.

Відповідно до ч. ч. 1, 2, 3 ст. 193 ЦПК Українивідповідач має право пред'явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов'язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об'єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Таким чином, зустрічний позов є матеріально-правовою вимогою відповідача до позивача, який подається у строк для подання відзиву та заявляється для сумісного розгляду з первісним, якщо обидва позови взаємопов'язані і спільний їх розгляд є доцільним та задоволення його вимог виключає задоволення вимог позивача.

Матеріали справи свідчать, що в ухвалі Шевченківського районного суду м. Києва від 16.01.2018 про відкриття провадження у справі встановлено відповідачам строк п'ятнадцяти днів із дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі, протягом якого відповідач має право подати відзив на позовну заяву (а. с. 58-59).

Представник ОСОБА_2отримала вказану ухвалу 30.01.2018 відповідно до розписки (а. с. 73), а зустрічний позов відповідачем подано 12.02.2018.

Отже, ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 звернувся до суду із зустрічним позовом у строки встановленні цивільно-процесуальним законодавством.

Також з матеріалів справи вбачається, що в первісному позові ОСОБА_3, ОСОБА_4. до ОСОБА_5, ОСОБА_2 та просять: визнати двокімнатну квартиру АДРЕСА_1, загальною площею 46,00 кв.м., житловою площею 31,30 кв.м. спільним сумісним майном подружжя ОСОБА_7, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_8, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 визнати 1/2 частину зазначеної квартири спадковим майном, що залишилося після смерті ОСОБА_7, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1; в порядку спадкування за заповітом та розподілу спадкового майна після смерті ОСОБА_7 визнати за ОСОБА_3 та ОСОБА_4. право власності по 1/6 частини спірної квартири.

У поданому до суду зустрічному позовіОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4., ОСОБА_5 та просить: визнати двокімнатну квартиру АДРЕСА_2 та однокімнатну квартиру АДРЕСА_3 спільним сумісним майном подружжя ОСОБА_7, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_8, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 визнати 2/3 частини вищевказаних двокімнатної, однокімнатної квартир та 1/9 частину квартири АДРЕСА_4 спадковим майном, що залишилось після смерті ОСОБА_8, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_8, померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/3 частину вищевказаних двокімнатної та однокімнатної квартир та 1/18 частину квартири АДРЕСА_4.

За наведених обставин колегія суддів вважає, що у суду першої інстанції не було підстав вважати, що вказані позови не взаємопов'язані, спільний їх розгляд є недоцільним, оскільки вони виникають з одних правовідносин щодо спадкового майна в тому числі й квартири АДРЕСА_2, що є безумовно підставо для прийняття зустрічного позовудо спільного розгляду з первісним відповідно до ч. 2 ст. 193 ЦПК України.

На вищевикладене суд першої інстанції уваги не звернув, у зв'язку з чим дійшов невірних висновків з порушенням норм процесуального права.

На підставі викладеного, колегія суддів вважає безпідставними доводи викладені позивачами за первісним позовом у відзиві на апеляційну скаргу щодо необґрунтованості подання зустрічного позову, та посилання на різний предмет первісного та зустрічного позовів.

Також безпідставним є вказівка у відзиві щодо неправильного визначення позивачем за зустрічним позовом кола відповідачів, оскільки це питання вивіщується в порядку ст. 51 ЦК України.

Вимоги апеляційної скарги ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 про направлення справи для продовження спільного розгляду первісного та зустрічного позову не підлягають до задоволення, враховуючи що дані процесуальні дії віднесені до повноважень суду першої інстанції.

За наведеного, доводи апеляційної скарги знайшли своє часткове підтвердження при розгляді справи в суді апеляційної інстанції.

Враховуючи наведені обставини, колегія суддів прийшла до висновку, що вищезгадана ухвала суду першої інстанції постановлена з порушенням норм процесуального права, а тому підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 367-368, 371, 374, 379, 381-384, 389-390 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 задовольнити частково.

Ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 26 лютого 2018 року скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий: В.В. Саліхов

Судді: Н.О. Прокопчук

Т.А.Семенюк