Провадження №2/369/1685/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.05.2018 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Усатова Д.Д.,

за участі секретаря Ярмак О.В.,

розглянувши заяву позивача ОСОБА_1 про відвід судді у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 управління національної поліції в Київській області, третя особа: Державна казначейська служба України про відшкодування моральної шкоди,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 управління національної поліції в Київській області, третя особа: Державна казначейська служба України про відшкодування моральної шкоди.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 29 січня 2018 року відкрито провадження по справі. Розгляд справи призначено в порядку загального позовного провадженні.

22 травня 2018 року представником позивача та позивачем подано заяву про відвід головуючому судді Усатову Д.Д. Підставою для відводу судді є ухвалення ним рішень за невідкладними слідчими діями, де підозрюваним був позивач, що викликає у позивача сумніви у неупередженості судді.

Згідно п.2 ст.40 ЦПК України, питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу.

Вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Так, ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом ОСОБА_2 управління національної поліції в Київській області, третя особа: Державна казначейська служба України про відшкодування моральної шкоди.

У поданній заяві про відвід позивач посилається на те, що суддя Усатов Д.Д.. приймав участь у вирішенні клопотань відносно позивача в якості підозрюваного за невідкладними слідчими, тобто доводи заявника в обґрунтування недовіри до суду зводяться, зокрема, до незгоди з процесуальними рішеннями судді в інших справах і в силу п.4 ст.36 ЦПК України не є підставою для відводу судді.

Разом з тим, ст.36 ЦПК України передбачає підстави для відводу судді. Зокрема п.5 частини 1 вказаної статті визначено, що суддя не може брати участі в розгляді справи і підлягає відводу якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об'єктивності судді. При цьому, які саме обставини є підставою для відводу судді, у даному випадку законодавцем не деталізується, а отже вони підлягають розширеному тлумаченню.

Так, в зазначеному кримінальному провадженні №0004453 від 08.11.2016 року, яке перебуває у провадженні СВ Києво-Святошинського ВП ГУ НП в Київській області, слідчий суддя Усатов Д.Д. розглядав клопотання про встановлення підозрюваному ОСОБА_1 додаткового строку на ознайомлення з матеріалами кримінального провадження у справі №369/2333/17 за клопотанням слідчого СВ Києво-Святошинського відділу поліції ОСОБА_2 управління Національної поліції в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3, погоджене прокурором Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_4 про встановлення строку ознайомлення з матеріалами кримінального провадження №0004453 від 08.11.2017 р., за ознаками кримінальних правопорушень, передбаченого ч. 2 ст. 342, ч.2 ст. 345 КК України.

Питання відшкодування потерпілому матеріальної та моральної шкоди, яке є предметом даного цивільного спору між сторонами в повній мірі витікають з факту вчинення незаконними рішеннями, діями та бездіяльністю органами попереднього (досудового) слідства щодо кримінального провадження №0004453 від 08.11.2016 року

Відповідно до статей 124, 126, 129 Конституції України правосуддя в Україні здійснюється виключно судами. Делегування функцій судів, а також привласнення цих функцій іншими органами чи посадовими особами не допускаються. Незалежність і недоторканність суддів гарантуються Конституцією і законами України. Вплив на суддів у будь-який спосіб забороняється. Судді при здійсненні правосуддя незалежні і підкоряються лише закону.

Статтею 2 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» визначаються завдання суду. Зокрема, вказаною статтею передбачено, що суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією та законами України, а також міжнародними договорами, згода на обовязковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до практики ЄСПЛ (рішення від 09.11.06. у справі «Білуга проти України», від 28.10.98 у справі «Ветштан проти Швейцарії») важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти у громадськість у демократичному суспільстві. Судді зобовязані викликати довіру в учасників судового розгляду, а тому будь-який суддя, стосовно якого є підстави для підозри у недостатній неупередженості, повинен брати самовідвід або бути відведений.

Так, об'єктивними обставинами, що можуть свідчити про упередженість суду, у практиці ЄСПЛ визнавалось те, що члени суду, що мали розглядати справу, вже брали участь у ній у іншій процесуальній ролі, наприклад, прокурор, адвокат, суддя тощо («П'єрсак проти Бельгії», «Прокол проти Люксембургу», «Дактарас проти Литви», «Деміколі проти Мальти»).

При розгляді заяви про відвід слід виходити саме з суб'єктивної оцінки сторони у справі щодо дій головуючого у справі. Іншими словами, якщо сторона має сумнів в безсторонності судді, хоча об'єктивно це нічим не підкріплено, то практика Європейського суду з прав людини наголошує на необхідності задоволення такої заяви про відвід, адже в іншому випадку це буде розцінено як порушення права особи на справедливий суд.

Отже, незадоволення заяви про відвід може сприйматися стороною як порушення її цивільних прав.

В зв'язку з вищевикладеним, з метою виключення всіх обставин, які можуть викликати сумнів в об'єктивності та неупередженості судді при розгляді даної справи, на підставі п. 5 ч.1 ст.36 ЦПК України заявлений по справі відвід підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 33-40 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Заяву ОСОБА_1 про відвід судді Д.Д.Усатову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 управління національної поліції в Київській області, третя особа: Державна казначейська служба України про відшкодування моральної шкоди задовольнити.

Передати справу для подальшого визначення головуючого по справі відповідно до вимог ст.33 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д.Д.Усатов