Провадження №2/359/2012/2018
Справа №359/4608/18
РІШЕННЯ

Іменем України

07 грудня 2018 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Журавського В.В.

при секретарі Алфімовій І.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Борисполі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Бориспільської міської ради Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

В червні 2018 року ОСОБА_1 звернулася до суду з вищевказаним позовом, який обґрунтовує тим, що 09 листопада 2005 року помер її батько ОСОБА_2 Після його смерті відкрилась спадщина у вигляді домоволодіння №20 по вул. Дімітрова в м. Бориспіль Київської області. Спадкоємцями першої черги за законом після смерті ОСОБА_2 є його діти: син ОСОБА_3 та дочка ОСОБА_1 ОСОБА_3 спадщину після смерті батька приймати не бажав, так як власних спадкоємців не мав, тому вважав, що домоволодіння повинна успадкувати його сестра ОСОБА_1 У звязку з цим, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори ОСОБА_3 не подавав та не вчиняв будь-яких дій для отримання спадщини. В свою чергу, ОСОБА_1 у встановлений законом шестимісячний строк подала заяву про прийняття спадщини після смерті батька та вважала, що прийняла у спадщину на все належне при його житті майно. 23 березня 2006 року ОСОБА_3 помер. Після його смерті ОСОБА_1 не подавала заяву про прийняття спадщини, так як знала, що спадщину після смерті батька останній не приймав, а іншого майна в нього не було. У жовтні 2017 року при зверненні позивача до Бориспільської міської державної нотаріальної контори для отримання свідоцтва про право на спадщину їй було відмовлено та розяснено, що ОСОБА_3 прийняв половину спадщини після смерті ОСОБА_2 шляхом постійного проживання разом з батьком на час відкриття спадщини. Разом з цим, ОСОБА_1 пропущено строк для прийняття спадщини після смерті брата ОСОБА_3 Тому ОСОБА_1 просить визначити їй додатковий строк тривалістю один місяць для прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_3 який помер 23 березня 2006 року.

У судовому засіданні ОСОБА_1 підтримала позовні вимоги та просила суд задовольнити предявлений нею позов.

Представник Бориспільської міської ради ОСОБА_4 у судове засідання не зявилася. Натомість направила лист, яким просила проводити судове засідання без представника міської ради та вказала, що заперечень з приводу позовних вимог немає.

Дослідивши матеріали цивільної справи, суд дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що 09 листопада 2005 року помер ОСОБА_2, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії 1-ОК №036685 (а.с.21).

За час свого життя ОСОБА_2 склав заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Бориспільського міського нотаріального округу Київської області ОСОБА_5 від 04 грудня 2003 року, яким належну йому частину будинку №20, що знаходиться по вул. Димитрова в м. Бориспіль Київської області заповів своєму онуку ОСОБА_6 (а.с.29).

Відповідно до ч.1 ст.1269 та ч.1 ст.1273 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Спадкоємець за заповітом може відмовитися від прийняття спадщини, подавши відповідну заяву нотаріусу.

Встановлено, що ОСОБА_6 відмовився від прийняття спадщини за заповітом, про що подав нотаріусу відповідну заяву (а.с.30).

Відповідно до ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визнані у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього кодексу.

Спадкоємцями першої черги за законом після смерті ОСОБА_2 є його діти: син ОСОБА_3 та дочка ОСОБА_1, згідно копій свідоцтва про народження, виданих на їхнє імя (а.с.7).

Так, ОСОБА_1 у встановлений законом шестимісячний строк звернулась до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 (а.с.27). В свою чергу, ОСОБА_3 прийняв спадщину на підставі ч.3 ст.1268 ЦК України шляхом постійного проживання разом з батьком на час відкриття спадщини, що підтверджується копією будинкової книги для прописки громадян, що проживають у ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.41-49).

Незважаючи на це, спадкоємці не звернулись до Бориспільської міської державної нотаріальної контори з заявами про видачу свідоцтва про право на спадщину.

23 березня 2006 року ОСОБА_3 помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії 1-ОК №045963 (а.с.52).

Згідно з ч.1 ст.1265 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні сестри спадкодавця.

Згідно з вимогами ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до вимог ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Судом встановлено, що позивач звернулась з заявою про прийняття спадщини після смерті брата ОСОБА_3 з пропуском встановленого шестимісячного строку (а.с.51).

Оскільки, смерть батька та брата дуже негативно вплинули на стан її здоровя, що в подальшому призвело до встановлення ОСОБА_1 І групи інвалідності загального захворювання з потребою постійного стороннього догляду (а.с.9).

Крім цього, ОСОБА_1 була необізнана про ту обставину, що її брат ОСОБА_3 вважається таким, що прийняв спадщину після смерті ОСОБА_7 у звязку з тим, що на час відкриття спадщини проживав разом з спадкодавцем.

Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

У відповідності до п.24 постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Як поважні причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути визнані: хвороба; відїзд, відрядження; необізнаність особи з порядком прийняття спадщини та оформлення прав на спадкове майно; необізнаність особи про наявність спадкового майна; юридичне не освідчення.

Судом встановлено, що позивачем пропущено шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті брата ОСОБА_3 через юридичну необізнаність у сфері спадкування. Зокрема необізнаність з положенням ЦК України, що спадкоємець, який постійно проживав разом з спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом шестимісячного строку він не заявив про відмову від неї.

З урахуванням викладеного, суд прийшов до висновку, що позивач пропустила строк для прийняття спадщини з поважної причини, у звязку з чим позовні вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини підлягають задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.1223, ч.1 ст.1265, ч.1 ст.1269, ч.1 ст.1270, ч.3 ст.1272, ч.1 ст.1273 ЦК України ЦК України, п.2 ч.1 ст.258, ч.1-ч.2 ст.259, ст.263-265, ст.268 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю один місяць для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась 23 березня 2006 року після смерті ОСОБА_3.

Початок строку відраховувати від дня набрання рішенням законної сили.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя: підпис

З оригіналом згідно:

Суддя Бориспільського міськрайонного суду В.В. Журавський