Провадження № 2/369/5029/17
21.05.2018 м. Київ
Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:
головуючого судді Усатова Д.Д. ,
при секретарі Ярмак О.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа: Жукинська сільська рада про відшкодування шкоди, завданої внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів,
Позивач звернувся до суду з даним позовом 28.12.2017, обґрунтовуючи його тим, що ОСОБА_2 25 травня 2017 близько 09 гол. 20 хв. на Київському водосховищі в районі с, Ровжі Вишгородського район» Київської області, спільно з гр. ОСОБА_3 та гр. ОСОБА_4 грубо порушив правила рибальства, проводив вилов риби, під час весняно-літньої нерестової заборони в забрід, забороненим знаряддям лову сіткою з жилки в кількості - 3 шт.. При цьому виловив рибу: карась - 48 шт.. окунь - 12 шт.. судак - 1 шт.. плоскирка - 5 шт.. та плітка - 6 шт., загальною вагою - 10.0 кг.. чим наніс збитки рибному господарству України на суму 2210 грн, 00 коп.
Своїми діями гр. ОСОБА_2П, порушив п.п. 3,15. 4.4, Правил любительського і спортивного рибальства та інструкції про порядок обчислення та внесення платежів за спеціальне використання водних живих ресурсів при здійсненні любительського і спортивного рибальства, затверджених Наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.02.1999 р. № 19, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України від 28.04.1999 № 269/3562 (зі змінами) (надалі - Правила рибальства) та ст. 63 ЗУ «Про тваринний світ», відповідальність за яке передбачена ч,4 ст. 85 КУпАП.
Постановою Вишгородського районного суду Київської області від 27.06.2017 у справі № 363/2265/17 гр. ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ст, 85 КУпАП.
Гр. ОСОБА_3 25 травня 2017 року близько 09 год. 20 хв. на Київському водосховищі в районі с. Ровжі Вишгородського району Київської області, спільно з гр. ОСОБА_2П та гр. ОСОБА_4 грубо порушив правила рибальства, проводив вилов риби, під час весняно- літньої нерестової заборони в забрід, забороненим знаряддям лову сіткою з жилки в кількості - З шт. При цьому виловив рибу: карась - 48 шт., окунь - 12 шт., судак - 1 шт.. плоскирка - 5 шт., та плітка - 6 шт.. загальною вагою - 10,0 кг., чим наніс збитки рибному господарству України на суму 2210 гри. 00 коп.
Своїми діями гр. ОСОБА_3 порушив п.п. 3.15, 4.4. Правил любительського і спортивного рибальства та Інструкції про порядок обчислення та внесення платежів за спеціальне використання водних живих ресурсів при здійсненні любительського і спортивного рибальства, затверджених Наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.02,1999 р. № 19, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України від 28.04.1999 № 269/3562 (зі змінами) (надалі - Правила рибальства) та ст. 63 ЗУ «Про тваринний світ», відповідальність за яке передбачена ст. 85 КУпАП.
Постановою Вишгородського районного суду Київської області від 27.06.2017 у справі № 363/2264/17 гр. ОСОБА_3 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 85 КУпАП.
Гр. ОСОБА_4 25 травня 2017 року близько 09 год. 20 хв. на Київському водосховищі в районі с. Ровжі Вишгородського району Київської області, спільно з гр. ОСОБА_2П, та гр. ОСОБА_3 грубо порушив правила рибальства, проводив вилов риби, під час весняно-літньої нерестової заборони в забрід, забороненим знаряддям лову сіткою з жилки в кількості - 3 шт. При цьому виловив рибу: карась - 48 шт.. окунь - 12 шт,, судак - 1 шт., плоскирка - 5 шт.. та плітка - 6 шт.. загальною вагою - 10.0 кг,. чим наніс збитки рибному господарству України на суму 2210 грн. 00 коп.
Своїми діями гр. ОСОБА_4 порушив п.п. 3.15. 4.4 Правил любительського і спортивного рибальства та Інструкції про порядок обчислення та внесення платежів за спеціальне використання водних живих ресурсів при здійсненні любительського і спортивного рибальства, затверджених Наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.02.1999 р. № 19. зареєстрованих в Міністерстві юстиції України від 28.04,1999 Кд 2693562 (зі змінами) (надалі Правила рибальства-) та ст. 63 ЗУ «Про тваринний світ», відповідальність за яке передбачена ч.4 ст. 85 КУпАП.
Постановою Вишгородського районного суду Київської області від 27.06,2017 у справі № 363/2263/17 гр. ОСОБА_3 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ст.. 85 КУпАП,
Таким чином, спільна вина гр. ОСОБА_2 1.П., гр. ОСОБА_3 та гр, ОСОБА_4 є доведеною і відповідно до ч. 4 ст. 61 ЦПК України постанова суду у справі про адміністративне правопорушення обов'язкова для суду, що розглядає справу про цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено постанову суду, з питань, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою.
Згідно розрахунку матеріальної шкоди, спільно гр. ОСОБА_2. гр, ОСОБА_3 та гр. ОСОБА_4 нанесено збитків рибному господарству України на суму 2210,00 грн. Розмір шкоди, заподіяної особами незаконним (з порушенням правил рибальства) виловом, добуванням або знищенням цінних видів риб, водних безхребетних і водних рослин у рибогосподарських водоймах, визначено відповідно до такс, затверджених постановою КМУ від 21.11.2011 № 1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» (п. 6.2. Правил рибальства). Завдані збитки відповідачі у добровільному порядку не відшкодував. У звязку з чим, позивач просить стягнути з відповідача шкоду, спричинену рибному господарству України в розмірі 2210,00 грн., а також судові витрати в розмірі 1600 грн..
Представник позивача ОСОБА_1 Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області в судове засідання не зявився, про день, час та місце проведення судового засідання повідомлений належним чином, до суду надали заяву про розгляд справи у відсутності представника управління, позовні вимоги підтримують в повному обсязі, у вирішенні спору покладаються на розсуд суду та не заперечують проти розгляду справи в порядку спрощеного провадження. Відповідачі в судове засідання не зявилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, причини неявки суд не повідомили, заяв про розгляд справи без їх участі та заперечень на позов до суду не надав.
Представник третьої особи Жукинської сільської ради в судове засідання не зявився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, до суду надали заяву про розгляд справи у відсутності представника сільської ради на розсуд суду
На підставі ст. 280 ЦПК України та враховуючи думку позивача, суд ухвалив провести заочний розгляд справи.
Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини.
Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Одним із принципів цивільного судочинства є диспозитивність, який полягає у тому,що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд ( ст.13 ЦПК України).
Відповідно до ст. 12 ЦПК України передбачено, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості.
Згідно ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин,які мають значення для вирішення справи.
Згідно вимог ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень,крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Відповідно до Положення про Державне агентство рибного господарства України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 вересня 2015 року № 895, Державне агентство рибного господарства України (Держрибагентство) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства і який реалізує державну політику у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства, безпеки мореплавства суден флоту рибного господарства.
Згідно Положення про ОСОБА_1 Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області, затвердженого наказом Державного агентства рибного господарства України від 15 липня 2016 року № 229, Київський рибоохоронний патруль є територіальним органом Держрибагенства, діє у складі Держрибагентсва як відокремлений структурний підрозділ і йому підпорядковується. Повноваження Київського рибоохоронного патруля поширюються на м. Київ та Київську область, територію та акваторію водних об'єктів в межах районів діяльності, визначених Держрибагенством. Основним завданням Київського рибоохоронного патруля є реалізація повноважень Держрибагентства у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в районі діяльності.
Преамбулою до Закону України «Про тваринний світ» встановлено, що тваринний світ є одним з компонентів навколишнього природного середовища, національним багатством України, джерелом духовного та естетичного збагачення і виховання людей, об'єктом наукових досліджень, а також важливою базою для одержання промислової і лікарської сировини, харчових продуктів та інших матеріальних цінностей.
Відповідно до ст. 5 Закону України «Про тваринний світ», об'єкти тваринного світу, які перебувають у стані природної волі і знаходяться в межах території України, її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони, є об'єктами права власності Українського народу. Об'єкти тваринного світу в Україні знаходяться під охороною держави незалежно від права власності на них.
Відповідно до статті 11 Закону України «Про тваринний світ» державне управління та регулювання у галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу здійснюють Кабінет Міністрів України, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, місцеві державні адміністрації, уповноважені центральні органи виконавчої влади у галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу.
Судом встановлено, що Гр. ОСОБА_2 25 травня 2017 року близько 09 гол. 20 хв. на Київському водосховищі в районі с, Ровжі Вишгородського район» Київської області, спільно з гр. ОСОБА_3 та гр. ОСОБА_4 грубо порушив правила рибальства, проводив вилов риби, під час весняно-літньої нерестової заборони в забрід, забороненим знаряддям сіткою з жилки в кількості - 3 шт.. При цьому виловив рибу: карась - 48 шт.. окунь - 12 шт.. судак - 1 шт.. плоскирка - 5 шт.. та плітка - 6 шт., загальною вагою - 10.0 кг.. чим наніс збитки рибному господарству України на суму 2210 грн, 00 коп.
Своїми діями гр. ОСОБА_2П, порушив п.п. 3,15. 4.4, Правил любительського і спортивного рибальства та інструкції про порядок обчислення та внесення платежів за спеціальне використання водних живих ресурсів при здійсненні любительського і спортивного рибальства, затверджених Наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.02.1999 р. № 19, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України від 28.04.1999 № 269/3562 (зі змінами) (надалі - Правила рибальства) та ст. 63 ЗУ «Про тваринний світ», відповідальність за яке передбачена ч.4 ст. 85 КУпАП.
Постановою Вишгородського районного суду Київської області від 27.06.2017 у справі № 363/2265/17 гр. ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ст, 85 КУпАП.
Гр. ОСОБА_3 25 травня 2017 року близько 09 год. 20 хв. на Київському водосховищі в районі с. Ровжі Вишгородського району Київської області, спільно з гр. ОСОБА_2
та гр. ОСОБА_4 грубо порушив правила рибальства, проводив вилов риби, під час весняно- літньої нерестової заборони в забрід, забороненим знаряддям лову сіткою з жилки в кількості - З шт. При цьому виловив рибу: карась - 48 шт., окунь - 12 шт., судак - 1 шт.. плоскирка - 5 шт., та плітка - 6 шт.. загальною вагою - 10,0 кг., чим наніс збитки рибному господарству України на суму 2210 грн. 00 коп.
Своїми діями гр. ОСОБА_3 порушив п.п. 3.15, 4.4. Правил любительського і спортивного рибальства та Інструкції про порядок обчислення та внесення платежів за спеціальне використання водних живих ресурсів при здійсненні любительського і спортивного рибальства, затверджених Наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.02,1999 р. № 19, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України від 28.04.1999 № 269/3562 (зі змінами) (надалі - Правила рибальства) та ст. 63 ЗУ «Про тваринний світ», відповідальність за яке передбачена ст. 85 КУпАП.
Постановою Вишгородського районного суду Київської області від 27.06.2017 у справі № 363/2264/17 гр. ОСОБА_3 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 85 КУпАП.
Гр. ОСОБА_4 25 травня 2017 року близько 09 год. 20 хв. на Київському водосховищі в районі с. Ровжі Вишгородського району Київської області, спільно з гр. ОСОБА_2П, та гр. ОСОБА_3 грубо порушив правила рибальства, проводив вилов риби, під час весняно-літньої нерестової заборони в забрід, забороненим знаряддям лову сіткою з жилки в кількості - 3 шт. При цьому виловив рибу: карась - 48 шт.. окунь - 12 шт,, судак - 1 шт., плоскирка - 5 шт.. та плітка - 6 шт.. загальною вагою - 10.0 кг,. чим наніс збитки рибному господарству України на суму 2210 грн. 00 коп.
Своїми діями гр. ОСОБА_4 порушив п.п. 3.15. 4.4 Правил любительського і спортивного рибальства та Інструкції про порядок обчислення та внесення платежів за спеціальне використання водних живих ресурсів при здійсненні любительського і спортивного рибальства, затверджених Наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.02.1999 р. № 19. зареєстрованих в Міністерстві юстиції України від 28.04,1999 Кд 2693562 (зі змінами) (надалі Правила рибальства) та ст. 63 ЗУ «Про тваринний світ», відповідальність за яке передбачена ч.4 ст. 85 КУпАП.
Постановою Вишгородського районного суду Київської області від 27.06,2017 у справі № 363/2263/17 гр. ОСОБА_3 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченогост, 85 КУпАП,
Таким чином, спільна вина гр. ОСОБА_2 1.П., гр. ОСОБА_3 та гр, ОСОБА_4 є доведеною і відповідно до ч. 4 ст. 61 ЦПК України постанова суду у справі про адміністративне правопорушення обов'язкова для суду, що розглядає справу про цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено постанову суду, з питань, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою.
Згідно розрахунку матеріальної шкоди, спільно гр. ОСОБА_2. гр, ОСОБА_3 та гр. ОСОБА_4 нанесено збитків рибному господарству України на суму 2210,00 грн. Розмір шкоди, заподіяної особами незаконним (з порушенням правил рибальства) виловом, добуванням або знищенням цінних видів риб, водних безхребетних і водних рослин у рибогосподарських водоймах, визначено відповідно до такс, затверджених постановою КМУ від 21.11.2011 № 1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» (п. 6.2. Правил рибальства).
Згідно ч.5 ст.82 ЦПК України, обставини, встановлені стосовно певної особи рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи.
Відповідно до статті 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» посадові особи органів рибоохорони, уповноважені подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної об'єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.
Згідно розрахунку матеріальної шкоди ОСОБА_1 державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області від 25.05.2017 розмір шкоди заподіяної відповідачем ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 визначено відповідно до Постанови КМУ № 1209 від 21.11.2011 року «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» і становить 2210,00 грн.
В ст. 10 Закону України «Про тваринний світ» зазначено, що громадяни зобов'язані охороняти тваринний світ і середовище перебування диких тварин, сприяти відтворенню відновлювальних об'єктів тваринного світу, використовувати об'єкти тваринного світу відповідно до закону, відшкодовувати шкоду заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.
Відповідно до ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.
Згідно ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.
Відповідно ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» - шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.
Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Відповідно ст. 37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об'єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об'єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України.
З наведеного вбачається, що природні ресурси (в тому числі водні біоресурси), які відповідно до Конституції України та інших законодавчих актів є матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування, права власника (володіння, користування, розпоряджання) щодо яких, від імені Українського народу, здійснюють органи місцевого самоврядування, як юридичні особи, є майном певної територіальної громади (в даному випадку Жукинської сільської ради Вишгородського району Київської області). Зазначені природні ресурси є власністю Українського народу.
На підставі статті 10 Закону України «Про тваринний світ», громадяни відповідно до закону зобов'язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.
Статтею 324 ЦК України передбачено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об'єктами права власності Українського народу.
Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, встановлених Конституцією України.
Таким чином, шкода, завдана внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, повинна бути відшкодована відповідній місцевій раді за місцем завдання шкоди, а саме Жукинській сільській раді Вишгородського району Київської області.
Судом встановлено, що дії відповідачів щодо незаконного добування цінних видів водних біоресурсів, перебувають у причинному звязку із заподіянням шкоди та у добровільному порядку шкоду відповідачем не відшкодовано.
На підставі викладеного, суд приходить до висновку про те, що відповідачі незалежно від притягнення їх до адміністративної відповідальності зобовязані відшкодувати заподіяну навколишньому середовищу шкоду, а тому з відповідачів у рівних частках підлягає стягненню заподіяна шкода у розмірі 2210,00 грн.
Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Таким чином, з відповідачів на користь позивача в рівних частках необхідно стягнути судовий збір в загальному розмірі 1600 грн.
Керуючись ст.4, 12, 76 81, 223, 258, 259, 263-265, 268, 280-284, 354, 355 ЦПК України, ст. 324, 1166 ЦК України, Законом України «Про тваринний світ», Законом України «Про охорону навколишнього і природного середовища», Законом України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», суд
Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2 на користь ОСОБА_1 державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області, код ЄРДПОУ 40419475, судові витрати в розмірі 533,35 грн.
Стягнути з ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, проживає за адресою ІНФОРМАЦІЯ_4 на користь ОСОБА_1 державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області, код ЄРДПОУ 40419475, судові витрати в розмірі 533,35 грн.
Стягнути з ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_5, проживає за адресою ІНФОРМАЦІЯ_6 на користь ОСОБА_1 державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області, код ЄРДПОУ 40419475, судові витрати в розмірі 533,35 грн.
Рішення суду може бути оскаржене до Апеляційного суду Київської області шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду.

Заочне рішення може бути переглянуте Києво-Святошинським районним судом за письмовою заявою відповідача про перегляд заочного рішення, яка може бути подана до суду протягом тридцяти днів з дня його складення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення повного заочного рішення суду.

Суддя Д.Д.Усатов