233 Справа № 233/2532/18
Костянтинівський міськрайонний суд Донецької області
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

25.05.2018 м. Костянтинівка

Суддя Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області Мартиненко В. С. , розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розстрочення та звільнення від сплати заборгованості за аліментами, зміну способу стягнення аліментів, визначеного рішенням суду,-

В С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_1 звернувся до суду із позовною заявою до ОСОБА_2, в якій просив частково звільнити від сплати заборгованості за аліментами на утримання дитини ОСОБА_3 в розмірі 2994 грн. 74 коп., надати розстрочку по сплаті заборгованості за аліментами в сумі 8411,89 грн. строком на 3 роки та призначити нарахування аліментів, виходячи з суми прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Проте вказана позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Відповідно до п.п. 4-5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

В позовній заяві позивач просив призначити нарахування аліментів, виходячи з суми прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Проте позовна заява не містить виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги та спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором щодо цієї вимоги.

В порушення вимог п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява не містить обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються, а саме: відсутній обґрунтований розрахунок вимоги щодо звільнення від заборгованості з аліментів.

Всупереч вимогам, передбаченим ч.5 ст.177 ЦПК України, до заяви не долучені відповідні докази щодо втрати позивачем роботи, а у разі неможливості самостійно надати докази, не подано клопотання про витребування доказів судом.

В порушення вимог, передбачених п. 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява не містить підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються. Вказана позовна заява містить вимоги майнового характеру. Зокрема згідно п.п. 6, 7 ч. 1 ст. 176 ЦПК України у позовах про зменшення або збільшення платежів або видач ціна позову визначається сумою, на яку зменшуються або збільшуються платежі чи видачі, але не більше ніж за один рік, а у позовах про припинення платежів або видач - сукупністю платежів або видач, що залишилися, але не більше ніж за один рік. Однак, всупереч п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України в позовній заяві не зазначена ціна позову.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Позивачем до позовної заяви долучено клопотання про звільнення його від сплати, посилаючись на те, що не працює, має випадкові заробітки, в обґрунтування підстав для звільнення від його сплати додав копію довідки Костянтинівського УСЗН від 30.03.2018 р. про неотримання соціальної допомоги, довідку Костянтинівського міського центру зайнятості від 04.04.2018 р. про не перебування на обліку та не отримання допомоги по безробіттю та відомості з Державного реєстру фізичних осіб платників податків, згідно яких в ІІІ та IV кварталах 2017 року доходів не мав.

Відповідно до ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Частинами 1 статті 136 ЦПК України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. Відповідно до ч. 3 ст. 136 ЦПК України з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, повязаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є військовослужбовці, батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів, одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, члени малозабезпеченої чи багатодітної сімї, особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоровю. Згідно із ч. 2 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Згідно з п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Проте позивачем до клопотання про звільнення від сплати судового збору не додано доказів, які б підтверджували майновий стан позивача за весь попередній календарний рік. А отже, суд дійшов висновку про те, що вказане клопотання позивача є необґрунтованим.

Згідно з ст. 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду позову майнового характеру фізичної особою підлягає сплаті судовий збір за ставкою 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Частиною 1 статті 9 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Тобто судовий збір підлягає сплаті за подання даного позову на розрахунковий рахунок 0058, код одержувача 37890775, одержувач платежу Державний бюджет м. Костянтинівки, банк одержувача ГУДКСУ у Донецькій області, МФО 834016, код класифікації і доходів бюджету 22030001, призначення платежу судовий збір Костянтинівський міськрайонний суд Донецької області, ЄДРПОУ суду 26503454.

Враховуючи те, що позивачем не зазначена ціна позову, виконуючи вимоги даної ухвали, позивачу слід врахувати вимоги вищевказаних норм права та сплатити судовий збір на вказаний розрахунковий рахунок за ставкою 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Згідно із ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За наведених обставин позовну заяву належить залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків та запропонувати сплатити судовий збір в належному розмірі з урахуванням ціни позову та надати до суду документи, що підтверджують сплату судового збору, або клопотання про відстрочення, розстрочення, звільнення від сплати судового збору за наявності підстав, передбачених ст. 8 Закону України «Про судовий збір» та відповідні докази або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Розяснити позивачу, що в іншому разі позовна заява буде вважатися неподаною та йому повернута.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 260, 261, 353, п.п.15.5 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України,-

УХВАЛИЛА:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про часткове звільнення від сплати та розстрочення сплати заборгованості за аліментами - залишити без руху, надавши позивачу для виправлення недоліків строк 10 днів з дня отримання копії ухвали.

В разі неусунення недоліків у зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала може бути оскаржена окремо від рішення суду лише з підстав визначення розміру судових витрат до Апеляційного суду Донецької області через Костянтинівський міськрайонний суд протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття рішення суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя