Справа №303/578/18
ряд. стат. звіту - 26
РІШЕННЯ

Іменем України

23 травня 2018 року м.Мукачево

Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області

в особі: головуючого - судді Довжанина В.М.

при секретарі судового засідання Фозекош І.І.

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження в м.Мукачево цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до приватного підприємства «Капітолій», третя особа приватний нотаріус Мукачівського міського нотаріального округу ОСОБА_2 про визнання припинення договору іпотеки із зняттям арешту з нерухомого майна ,-

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до суду із позовною заявою до приватного підприємства «Капітолій», третя особа приватний нотаріус Мукачівського міського нотаріального округу ОСОБА_2 про визнання припинення договору іпотеки із зняттям арешту з нерухомого майна.

Позовні вимоги мотивує тим, що 14.11.2007 року між позивачем та ПП «Капітолій» було оформлено договір позики на суму 75000 грн., який позивачем було повернуто раніше ніж по графіку погашення, ще в 2012 році. Після укладення договору позики, був укладений договір іпотеки та заборона відчуження майна, який був укладений 15.11.2007 року за №6423. Після погашення заборгованості та закриття кредиту позивачу було видано відповідну довідку. На даний час позивач має намір зняти арешт майна та заборони відчуження, однак нотаріусом йому було повідомлено, що з відповідною заявою повинен звернутися іпотекодержатель, який в даному випадку є ПП «Капітолій», проти керівництва якого було порушено кримінальну справу. У звязку з наведеним, позивач просить визнати таким, що припинилося, правовідношення за договором іпотеки (нерухомого майна від 15.11.2007 року, укладеним між Приватним підприємством «Капітолій» та ОСОБА_1, зареєстрований приватним нотаріусом Мукачівського МУЮ ОСОБА_2 15.11.2007 року за реєстром №6423, із зняттям заборони відчуження (арешт) майна, а саме АДРЕСА_1.

20 квітня 2018 року від директора ПП «Капітолій» ОСОБА_3 надійшов відзив на позовну заяву, з якого вбачається, що позивач дійсно в повному обємі виконав умови основного договору та повернув надані йому кошти підприємству, про що ПП «Капітолій» надавало позивачу листи від 21.08.2012 та 05.09.2012 р.р. Однак, позивач із заявою про зняття заборони на відчуження майна, наданого ним в іпотеку, у звязку з виконанням ним умов договорів до позовної заяви, не звертався. Натомість, звертався лише із заявами про видачу йому довідки про відсутність заборгованості, що і було зроблено. Замість того, щоб звернутися із заявою до ПП «Капітолій», позивач звернувся до суду із позовною заявою. З викладеного вбачається, що предмет спору взагалі відсутній. У звязку з наведеним, просить провадження у даній справі закрити.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не зявився, подав до суду заяву, в якій просить розглянути справу у його відсутності, позов підтримує, просить суд його задоволити.

Відповідач представник ПП «Капітолій» в судове засідання не зявилася, у поданому відзиві просила справу розглядати у її відсутності.

Третя особа приватний нотаріус Мукачівського міського нотаріального округу ОСОБА_2 в судове засідання не зявилася, подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутності.

Відповідно до статті 279 ЦПК України, суд розглядає справу за наявними у справі матеріалами.

Дослідивши матеріали справи та надані сторонами докази, суд приходить до наступного висновку.

Згідно ч.1 та ч.3 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відмова від права на звернення до суду за захистом є недійсною.

Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Судом встановлено, що згідно умов Договору іпотеки від 15 листопада 2007 року, укладеного між ПП «Капітолій» та ОСОБА_1, іпотекодавець передав в іпотеку іпотекодержателю у якості забезпечення виконання основного зобовязанння (повернення позики в сумі 75000,30 грн., згідно договору позики №307/11/07 від 14.11.2007 року та кінцевим терміном погашення до 15 квітня 2015 року, а також дострокового погашення у випадках, передбачених договором позики; сплати можливих штрафних санкцій, визначених Договором позики, сплати сум адміністративного платежу передбаченого договором від 03.02.2006 р. за №002140 та інших витрат на здійснення забезпеченої заставою вимоги), квартиру, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 та належить іпотекодавцю на праві приватної власності на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого приватним нотаріусом Мукачівського міського нотаріального округу ОСОБА_2, за реєстром №5571 від 27.09.2007 року.

З листа ПП «Капітолій» №391 від 05.09.2012 року ОСОБА_1 вбачається, що у звязку із поверненням ним позики згідно договору позики та сплати адміністративних витрат за договором №002140 від 01.03.2006 року, у відповідності до статті 599 ЦК України, зобовязання по укладених договорах перед ПП «Капітолій» вважаються виконаними.

Наведене підтверджується також доданими до матеріалів справи квитанціями.

Однак, позивач вказує на те, що відповідачем не було знято арешт з майна, переданого в іпотеку.

Так, ОСОБА_1 звертався із заявами від 27.03.2018 року та 20.05.2018 року про зняття обтяження із майна, розташованого за адресою: АДРЕСА_3.

Також, з матеріалів справи вбачається, що директор ПП «Капітолій» 16.04.2018 р. звертався із заявою до приватного нотаріуса Мукачівського міського нотаріального округу ОСОБА_2 з проханням надати перелік усіх документів, з якими необхідно звернутися для того, щоб зняти обтяження з майна ОСОБА_1, а саме з квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_3.

Проте, згідно відповіді приватного нотаріуса Мукачівського міського нотаріального округу ОСОБА_2 від 22.05.2018 року №134/01-16, нотаріус знімає заборону відчуження майна при одержанні повідомлень від кредитора про погашення позики; про припинення (розірвання, визнання недійсним) договору застави (іпотеки) відповідно до п.5.1 глави 15 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій. Від кредитора, а саме ПП «Капітолій» таких повідомлень не надходило.

Згідно зі статтею 526 ЦК України, зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до статті 599 ЦК України, зобовязання припиняється виконанням, проведеним належним чином.

Отже, припинення договору, з якого виникає забезпечене іпотекою зобовязання, зіставляють із підставами для припинення права іпотеки. Однак, при цьому слід ураховувати, що згідно вимог статей 526, 599 ЦК України зобовязання припиняється виконанням, проведеним належним чином.

Закон України «Про іпотеку» є спеціальним законом щодо врегулювання правовідносин з приводу іпотечного майна, а положення статті 17 цього Закону містить виключний перелік підстав припинення іпотеки, аналогічний із закріпленим у статті 593 ЦК України.

Згідно ст. 1 Закону України «Про іпотеку, іпотека - вид забезпечення виконання зобов'язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов'язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом.

Згідно ч. 5 ст. 3 Закону України «Про іпотеку», іпотека має похідний характер від основного зобов'язання і є дійсною до припинення основного зобов'язання або до закінчення строку дії іпотечного договору.

Підстави припинення іпотеки передбачено статтею 17 Закону України «Про іпотеку», до яких зокрема належать: припинення основного зобовязання або закінчення строку дії іпотечного договору; реалізації предмета іпотеки відповідно до цього Закону; набуття іпотекодержателем права власності на предмет іпотеки; визнання іпотечного договору недійсним; знищення (втрати) переданої в іпотеку будівлі (споруди), якщо іпотекодавець не відновив її. Якщо предметом іпотечного договору є земельна ділянка і розташована на ній будівля (споруда), в разі знищення (втрати) будівлі (споруди) іпотека земельної ділянки не припиняється; з інших підстав, передбачених цим Законом. Наступні іпотеки припиняються внаслідок звернення стягнення за попередньою іпотекою. Відомості про припинення іпотеки підлягають державній реєстрації у встановленому законодавством порядку.

Відповідно до ст. 74 Закону України «Про нотаріат» одержавши повідомлення установи банку, підприємства чи організації про погашення позики (кредиту), повідомлення про припинення іпотечного договору або договору застави, а також припинення чи розірвання договору довічного утримання, звернення органів опіки та піклування про усунення обставин, що обумовили накладення заборони відчуження майна дитини, нотаріус знімає заборону відчуження жилого будинку, квартири, дачі, садового будинку, гаража, земельної ділянки, іншого нерухомого майна.

Згідно з п. 5.1. глави 15 розділу 2 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року № 296/5, нотаріус, який накладав заборону, знімає заборону відчуження майна при одержанні повідомлення: кредитора про погашення позики; про припинення (розірвання, визнання недійсним) договору застави (іпотеки); про припинення договору іпотеки у зв'язку з набуттям іпотекодержателем права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобовязання, після припинення договору іпотеки у звязку з відчуженням іпотекодержателем предмета іпотеки; про припинення, розірвання, визнання недійсним договору ренти, довічного утримання (догляду), спадкового договору; органів опіки та піклування про усунення обставин, що обумовили накладення заборони відчуження майна дитини; про скасування рішення суду про оголошення фізичної особи померлою або закінчення пятирічного строку з часу видачі свідоцтва про право на спадщину на майно особи, оголошеної померлою; про смерть другого з подружжя, що склали спільний заповіт; про скасування рішення суду про позбавлення батьків дитини батьківських прав або відібрання дитини без позбавлення батьківських прав; про смерть відчужувача за спадковим договором або про смерть другого з подружжя, що уклали спадковий договір; про відчуження майна, переданого під виплату ренти; за рішенням суду; в інших випадках, передбачених законом.

Отже за змістом зазначених вимог законодавства, заборону відчуження майна знімає нотаріус, який накладав таку заборону при одержанні повідомлення, за рішенням суду або в інших випадках, передбачених законом.

Враховуючи вищевикладене, судом встановлено, а відповідачем визнано, що позивачем ОСОБА_1 зобовязання по укладених договорах перед ПП «Капітолій» виконано, а іпотека має похідний характер від основного зобов'язання і є дійсною до припинення основного зобов'язання, що вказує на відсутність правових підстав для утримання іпотечної квартири під арештом, то позов про визнання припинення договору іпотеки із зняттям арешту з нерухомого майна підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 141, 223, 259, 263-265, 268 ЦПК України, ст ст. 16, 317, 319, 321, 391 ЦК України, суд,-

в и р і ш и в:

Позовні ОСОБА_1 до приватного підприємства «Капітолій», третя особа приватний нотаріус Мукачівського міського нотаріального округу ОСОБА_2 про визнання припинення договору іпотеки із зняттям арешту з нерухомого майна - задоволити.

Визнати таким, правовідношення за договором іпотеки (нерухомого майна від 15.11.2007 року, укладеним між Приватним підприємством «Капітолій» та ОСОБА_1, зареєстрований приватним нотаріусом Мукачівського МУЮ ОСОБА_2 15.11.2007 року за реєстром №6423, із зняттям заборони відчуження (арешт) майна, а саме квартири АДРЕСА_4.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга протягом 30 днів з дня його проголошення.

Головуючий В.М. Довжанин