Справа № 364/1009/18
Провадження № 2/364/341/18
21.11.2018 року, Володарський районний суд Київської області в складі:
головуючого судді Макаренко Л. А.,
при секретарі судового засідання Кулинич Г.І.,
сторони не зявилися,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Володарського районного суду Київської області в смт Володарка Київської області цивільну справу
за позовом ОСОБА_1
до ОСОБА_2
про розірвання шлюбу,
До Володарського районного суду Київської області 20.08.2018 р. надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, в якій Позивач просить суд: розірвати шлюб між нею та Відповідачем, зареєстрований Володарським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, про що в книзі реєстрації актів про одруження зроблено запис № 20; після розірвання шлюбу залишити їй прізвище «Тимченко».
На обґрунтування заявлених позовних вимог ОСОБА_1 у позовній заяві зазначила, що 21.05.2016 р. між нею та Відповідачем укладено шлюб, від шлюбу сторони мають спільну дитину ОСОБА_3; їх сімя фактично розпалася через непорозуміння, спільного небажання відновити сімейні відносини і існує лише формально, ведення спільного господарства припинено 21.05.2017 р., подальше спільне життя та збереження шлюбу буде суперечити її інтересам, тому вважає недоцільним.
Ухвалою суду від 20.08.2018 р. відкрито провадження в справі, встановлено Відповідачеві строк для подання відзиву та призначено підготовче судове засідання на 01.10.2018 р.; ухвалою суду від 01.10.2018 р. справу призначено до судового розгляду на 23.10.2018 р., відкладено через неявку сторін на 21.11.2018 р.
У судове засідання 21.11.2018 р. Позивач не зявилася, про дату, час і місце розгляду справи повідомлена (а.с. 28), до суду подала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, на примирення не згодна, у разі повторної неявки Відповідача у судове засідання не заперечує проти заочного розгляду справи та ухвалення заочного рішення (а.с. 17).
Відповідач у судове засідання повторно не зявився, про дату, час і місце розгляду справи належним чином повідомлявся в порядку частин сьомої, восьмої статті 128 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) шляхом направлення судових повісток (а.с. 13, 21, 24) за зареєстрованою в установленому законом порядку адресою місця його проживання ІНФОРМАЦІЯ_1, зазначеною у позовній заяві та підтвердженою наданою суду інформацією органом реєстрації (органом місцевого самоврядування) в порядку статті 187 ЦПК України (а.с. 10). Повістки Відповідач отримував особисто, що підтверджується відповідними поштовими повідомленнями (а.с. 15), а також отримувала його мати (а.с. 22, 28), що згідно з частинами друго., третьою статті 130 ЦПК України вважається належним повідомленням особи про дату, час і місце судового засідання. Про причини своєї неявки Відповідач суд не повідомляв, клопотань про відкладення засідань, а так само відзиву із запереченнями позовних вимог до суду не подавав.
Також суд застосовує практику Європейського суду з прав людини, який неодноразово зазначав у своїх рішеннях про те, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (зокрема, пункт 41 рішення Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 р. у справі «Пономарьов проти України», заява № 3236/03, стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», частина четверта статті 10 ЦПК України).
За загальним правилом частини першої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. При цьому згідно з частиною четвертою статті 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
З огляду на це та враховуючи одночасне існування умов, перелічених у частині першій статті 280 ЦПК України, визнавши достатніми наявні в справі матеріали для встановлення прав і взаємовідносин сторін, суд за згодою Позивача, викладеною письмово в заяві (а.с. 17), вбачає за можливе розглянути справу за відсутності Відповідача у порядку заочного провадження з дотриманням встановлених законом вимог і постановити заочне рішення.
Відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутністю учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, ознайомившись з матеріалами справи і оцінивши наявні в справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному, обєктивному та безпосередньому дослідженні, вирішуючи справу, виходить з такого.
Відповідно до статті 24 Сімейного кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка, примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини; примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість (частини третя, четверта статті 56 Сімейного кодексу України).
Шлюб припиняється внаслідок його розірвання, зокрема, за позовом одного з подружжя на підставі відповідного рішення суду (частина друга статті 104, частина третя статті 105, стаття 110 Сімейного кодексу України).
За статтею 112 Сімейного кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Особа, яка змінила своє прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватись цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище (стаття 113 Сімейного кодексу України).
Судом встановлено, що 21.05.2016 р. сторони зареєстрували шлюб, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії І-ОК № 194466, виданого 21.05.2016 р. Володарським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, актовий запис № 20 (а.с. 5); від шлюбу 22.09.2016 р. у сторін народилася дитина дочка ОСОБА_3, що підтверджується копією свідоцтва про її народження серії І-ОК № 339764, виданого 27.09.2016 р. Володарським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, актовий запис № 108 (а.с. 6).
Як зазначає Позивач у позовній заяві та не спростовано Відповідачем, який отримав копію позовної заяви (а.с. 14) та не подав до суду відзиву із запереченнями проти цього позову, сторонами припинено ведення спільного господарства з 21.05.2017 р., тобто вже протягом півтора року шлюб носить формальний характер.
Зогляду на викладене та зважаючи на фактичну відсутність сімейних відносин між сторонами тривалий час (близько 1 року і 6 місяців), суд дійшов до висновку, що рішення Позивача про розлучення є виваженим і свідомим, причини, з яких вона наполягає на розірванні шлюбу, обґрунтованими, подальше спільне життя подружжя і збереження сімї стали неможливими, поновлювати сімейно-шлюбні відносини Позивач наміру не має. Суд не може примушувати жінку або чоловіка до підтримання, відновлення або продовження сімейних відносин, а вільність та рівність цих стосунків і можливість припинення шлюбу є їх основою, що законодавчо закріплено у нормах Сімейного кодексу України.
За позицією Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду, викладеною в постанові від 08.11.2018 р. у справі № 569/458/18, шлюб має добровільний характер та ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка і припиняється внаслідок його розірвання, що засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків і позов про розірвання шлюбу може бути предявлений одним із подружжя; незгода лише будь-кого зі сторін продовжувати шлюбні стосунки є підставою для визнання її права вимагати розірвання шлюбу.
Зважаючи на усе наведене, суд вбачає наявними підстави для задоволення позову, залишивши Позивачеві прізвище «Тимченко».
Крім того, на підставі імперативних приписів частини першої, пункту 1 частини другої статті 141 ЦПК України з Відповідача слід стягнути на користь Позивача судові витрати за сплачений судовий збір.
Зважаючи на усе наведене та відповідно до статей 24, 55, 104, 105, 110, 112, 113, 115 Сімейного кодексу України, керуючись статтями 2-4, 12, 13, 76, 89, 141, 223, 247, 258, 259, 263-265, 272, 273, 280-284, 288, 289, 351, 352, 354, 355, підпунктом 15.5 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України, суд
ОСОБА_4 Сергіївни до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити повністю.
Шлюб між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2 (зареєстрована за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3, фактично проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4, РНОКПП НОМЕР_1), та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_5 (зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4, РНОКПП НОМЕР_2), зареєстрований 21.05.2016 р. Володарським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, актовий запис № 20, розірвати.
Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_5 (зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4, РНОКПП НОМЕР_2), на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2 (зареєстрована за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3, фактично проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4, РНОКПП НОМЕР_1), судовий збір у розмірі 704 (сімсот чотири) грн. 80 (вісімдесят) коп.
Копії заочного рішення суду надіслати сторонам.
Рішення суду після набрання законної сили надіслати до Володарського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції Київської області для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та поставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Заочне рішення суду може бути переглянуте Володарським районним судом Київської області за письмовою заявою Відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня проголошення цього заочного рішення. Заява про перегляд заочного рішення подається в письмовій формі та повинна відповідати вимогам статті 285 ЦПК України.

Заочне рішення суду може бути оскаржено Позивачем до Київського апеляційного суду через Володарський районний суд Київської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення (частина друга статті 288, підпункт 15.5 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України).

Заочне рішення суду набирає законної сили після закінчення зазначеного строку подання апеляційної скарги, якщо протягом цього строку не було подано заяви про перегляд заочного рішення або апеляційної скарги, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя: Л. А. Макаренко