У х в а л а

19 листопада 2018 року

м. Київ

справа № 644/5227/17

провадження № 61-43263ск18

Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Пророка В. В.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_2 на постанову апеляційного суду Харківської області від 30 липня 2018 року в справі за позовом публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором

В с т а н о в и в:

25 серпня 2018 року ОСОБА_2 надіслала засобами поштового зв'язку до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову апеляційного суду Харківської області від 30 липня 2018 року.

В касаційній скарзі ОСОБА_2 просить суд касаційної інстанції оскаржувану постанову апеляційного суду скасувати і ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні позову на підставі пропуску строку позовної давності.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями від 29 серпня 2018 року для розгляду справи визначено суддю-доповідача Пророка В. В.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку та розмірі.

Натомість, в касаційній скарзі міститься клопотання ОСОБА_3 про звільнення від сплати судового збору.

У вищевказаному клопотанні, ОСОБА_3, як на підставу звільнення від сплати судового збору посилається на скрутний майновий стан та зазначає, що сума судового збору, яка підлягає сплаті за подачу касаційної скарги є значною для неї, оскільки вона тимчасово не працює, у зв'язку з вагітністю та пологами.

На підтвердження вказаного, надає довідку УПСЗН Індустріального району Харківської області від 08 серпня 2018 року, в якій зазначено, що ОСОБА_3 з 02 липня 2018 року по 04 листопада 2011 року призначено допомогу у зв'язку з вагітністю та пологами.

Згідно з частиною 3 статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, у порядку передбаченому законом, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до частини другої статті 8 Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача-фізичної особи за попередній календарний період.

Так, доказів того, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу ОСОБА_2 за попередній календарний період нею не додано, а тому суд приходить до висновку про відмову в задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Таким чином, ОСОБА_2 необхідно надати до суду документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою становить 1,5 відсотки ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (підпункт перший пункту першого частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір», в редакції, чинній станом на дату подання позовної заяви).

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2017 року становить 1 600 грн.

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Відповідно до статті 6 Закону України «Про судовий збір»за подання позовів, ціна яких визначається в іноземній валюті, судовий збір сплачується у гривнях з урахуванням офіційного курсу гривні до іноземної валюти, встановленого Національним банком України на день сплати.

Таким чином, ОСОБА_2 необхідно надати суду квитанцію про сплату судового збору, з урахуванням офіційного курсу гривні до іноземної валюти, встановленого НБУ на день сплати нею судового збору.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК у Печерському районі м. Києва, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, рахунок отримувача: 6007, ККДБ: 22030102.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала. За змістом частини першої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог цього Кодексу щодо форми і змісту, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Отже, касаційну скаргу ОСОБА_2 необхідно залишити без руху з наданням їй можливості усунути вищевказані недоліки.

На підставі наведеного, керуючись статтями 136, 185, 392, 393 ЦПК України,

У х в а л и в:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_4 про звільнення від сплати судового збору.

Залишити без руху касаційну скаргу ОСОБА_2 на постанову апеляційного суду Харківської області від 30 липня 2018 року, та надати для усунення зазначених вище недоліків строк до 15 січня 2019 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Суддя В. В. Пророк