Сквирський районний суд Київської області
Справа № 376/1418/18
Провадження № 6/376/31/2018
У Х В А Л А

"14" листопада 2018 р. Сквирський районний суд Київської області в складі:

Головуючого судді: Коваленка О.М.,

з участю секретаря: Ткаченко Ю.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Сквира Київської області клопотання ОСОБА_1 про відстрочення виконання судового рішення, -

ВСТАНОВИВ :

12.10.2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з клопотанням про відстрочення виконання судового рішення, мотивуючи його тим, що 09.07.2018 року Сквирським районним судом Київської області було видано судовий наказ про стягнення аліментів на утримання дитини та стягнуто зі ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 аліменти на утримання дочки ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Заявник, посилаючись на ст.ст. 182, 435 ЦПК України та у звязку із розглядом у Сквирському районному суді Київської області цивільної справи про оспорювання батьківства, та вказує, що на його утриманні знаходиться малолітня дитина ОСОБА_4. Просить відстрочити виконання даного судового наказу.

У судове засідання заявник ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_5 не зявилися повідомлялися про день, час та місце розгляду клопотання належним чином. Надали суду заяву в якій просили провести розгляд клопотання без їх участі та без фіксації судового засідання.

Стягувач ОСОБА_2 в судове засідання не зявилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, причини неявки до суду не повідомила.

Представник стягувача ОСОБА_2 адвокат ОСОБА_6 в судове засідання не зявилась, надала суду заяву, в якій вказано, що «У провадженні суду заява ОСОБА_1 про зупинення виконання судового рішення. У судове засідання призначене на 15 год. 00 хв. 14.11.2018 року прибути представник ОСОБА_6 не може. Всі дати про призначення судового засідання не погоджуються зі мною та із моєю довірителькою, чим грубо порушуються наші процесуальні права. Не береться до уваги факт, що у ОСОБА_2 дитина віком до одного року. Відмова суду про перенесення судового засідання на іншу дату є порушення статті 6 Конвенції: справа «Бартая проти Грузії» Прошу перенести розгляд справи на іншу дату. Довожу до відома суду про вільні дати 05.12.2018 р., 06.12.2018 р., 07.12.2018 р. ».

Заява представника стягувача ОСОБА_2 адвоката ОСОБА_6 задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Розділом VI ЦПК України передбачено вирішення процесуальних питань, повязаних з виконанням судових рішень у цивільних справах та рішень інших органів (посадових осіб) куди входить і питання про відстрочення виконання судового рішення.

Оскільки в вищевказаній главі ЦПК України не передбачено порядку розгляду клопотання, тому суд користується загальними нормами процесуального закону, які регулюють судовий розгляд справи.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Частиною 3 ст. 223 ЦПК України передбачено, що якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

З матеріалів справи вбачається, що стягувач ОСОБА_2 та її представник ОСОБА_6 належним чином повідомлені про час, дату та місце судового засідання 14.11.2018 року на 15:00 годину.

Вказані обставини в заяві ОСОБА_6 на увагу суду не заслуговують, оскільки поважних причин неявки в судове засідання як вимагає ст. 223 ЦПК України ОСОБА_6 не вказала .

За таких обставин, судом прийнято рішення розглянути клопотання ОСОБА_1 у відсутність учасників справи, як це передбачено вимогами ч. 1 ст. 223 ЦПК України.

Також, суд розяснює адвокату ОСОБА_6, що погодження дати призначення судового засідання з нею особисто, а також з її довірителькою ОСОБА_2 в обовязки суду не входить та суперечить вимогам Цивільного процесуального кодексу України.

У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, не здійснюється.

Суд вважає за можливе розглянути справу без участі учасників процесу, на підставі наявних у справі доказів, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Дослідивши матеріали справи та доводи клопотання про відстрочення виконання рішення, суд вважає, що останнє підлягає задоволенню.

В судовому засіданні встановлено, що 09.07.2018 року Сквирським районним судом Київської області було видано судовий наказ про стягнення аліментів на утримання дитини та стягнуто зі ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 аліменти на утримання дочки ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 7, 15).

На підставі судового наказу державним виконавцем Драч І.А. винесено постанову про відкриття виконавчого провадження ВП №56790149 (а.с.17).

26.07.2018 року ОСОБА_1 звернувся до Сквирського районного суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про оспорювання батьківства, в якій він просить суд виключити відомості про його батьківство з актового запису №3 від 04 квітня 2018 року у виконавчому комітеті Кривошиїнської сільської ради Сквирського району Київської області про народження ОСОБА_3 (а.с. 18)

З огляду на ухвалу Сквирського районного суду Київської області від 03.09.2018 року провадження у справі №376/2012/2018 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про оспорювання батьківства відкрито та було призначено судовий розгляд на 03.10.2018 року та рішення по цій справі на теперішній час не прийнято.

Згідно з ст. 129 - 1 Конституції України, суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов'язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.

Згідно з ч.1ст.18 ЦПК України судові рішення, що набрали законної сили, обов'язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами.

Відповідно до ст. 33 Закону України «Про виконавче провадження» у виняткових випадках за наявності обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим, державний виконавець за власною ініціативою чи за заявою сторін, а також самі сторони мають право звернутися до суду, який видав виконавчий документ, із заявою про відстрочку або розстрочку виконання, а також про встановлення або зміну способу і порядку виконання.

Згідно з вимогами ст. 435 ЦПК України, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує:1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім'ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Розстрочка та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови.

Таким чином, відстрочення виконання рішення суду може бути надано у виняткових випадках, що обумовлюють об'єктивні ускладнення при виконанні судового рішення або наявність яких робить його виконання неможливим.

Відповідно до роз'яснень Пленуму Верховного Суду України в п. 10 постанови від 26 грудня 2003 року № 14 «Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність органів і посадових осіб державної виконавчої служби та звернень учасників виконавчого провадження», задоволення заяви про розстрочку виконання рішення суду можливе лише у виняткових випадках, які суд визначає, виходячи із особливого характеру обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення суду (хвороба боржника або членів його сім'ї, стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо).

Відповідно до положень ч. 1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Розстрочка та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови (ч.5 ст. 435 ЦПК України).

Проаналізувавши всі обставини справи, враховуючи те, що ОСОБА_7 дійсно звернувся до суду про оспорювання батьківства, суд вважає за можливе заяву ОСОБА_1 задоволити та відстрочити виконання судового наказу на час розгляду справи №376/2012/18 у суді але не більше ніж до 09.07.2019 року.

Керуючись ст.ст.260,261,353,354,435 ЦПК України, ст. 33 Закону України "Про виконавче провадження", суд,-

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про відстрочення виконання судового рішення - задовольнити.

Відстрочити виконання судового наказу Сквирського районного суду Київської області від 09.07.2018 року у справі за заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення аліментів на утримання дитини на час розгляду справи №376/2012/18 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про оспорювання батьківства у суді але не більше ніж до 09.07.2019 року.

Ухвалу надіслати органу державної виконавчої служби за місцем виконання судового рішення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: ОСОБА_8