Справа № 703/3379/16-ц
УХВАЛА

застосування заходів процесуального примусу

16 квітня 2018 року Смілянський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Опалинської О.П.

при секретарі Литвин Г.Т.

представника позивача ОСОБА_1

розглянувши в залі суду в м. Сміла в режимі відеоконференції цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ВАТ КБ «Надра» відділення № 8 Черкаського регіонального управління, ПАТ КБ «Надра» філії ПАТ КБ «Надра», ВАТ КБ «Надра» про захист прав споживача, -

встановив:

ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ВАТ КБ «Надра» відділення № 8 Черкаського регіонального управління, ПАТ КБ «Надра» філії ПАТ КБ «Надра», ВАТ КБ «Надра» про захист прав споживача.

19 січня 2018 року за вхідним номером ЕП-94/18 представник позивача надіслала до суду заяву в якій зазначила, що 13 лютого 2017 року відповідачів по вищевказаній цивільній справі, зобовязано надати оригінали кредитної справи за договором №89п/08/2008-840 від 20 березня 2008 року, укладений між ВАТ КБ «Надра» і ОСОБА_2, яку формував кредитор, однак останні ухвалу суду не виконали, копії кредитної справи не надають ні позивачу, ні на вимогу суду, а тому просила постановити окрему ухвалу суду у відповідності до ст. 262 ЦПК України, якою ініціювати звернення до Національного банку України, Державної податкової служби України, які за своїми повноваженнями повинні усунути виявлені судом недоліки та порушення у діяльності ПАТ КБ «Надра», філія ПАТ КБ «Надра» і запобігти їх повторенню; постановити окрему ухвалу суду якою ініціювати звернення до Генеральної прокуратури України та органу досудового розслідування Черкаського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області для внесення до ЄРДР за фактом невиконання ПАТ КБ «Надра», Філія ПАТ КБ «Надра» судового рішення ухвали Смілянського міськрайонного суду від 13 лютого 2017 року у відповідності до ст. 382 КК України та постановити окрему ухвалу суду про тимчасове вилучення доказів, зазначених в ухвалі Смілянського міськрайонного суду від 13 лютого 2017 року для дослідження судом та направити її до негайного виконання до Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України у відповідності до ст. 146 ЦПК України.

19 січня 2018 року за вхідним номером ЕП-97/18 представник позивача надіслала до суду заяву в якій просила, враховуючи зміни, внесені до ЦПК України, складність справи, ціну позову та стадію розгляду справи призначити по справі підготовче судове засідання та встановити відповідачам строк для подання відзиву на позов.

В судовому засіданні, проведеному в режимі відеоконференції представник позивача заяви надіслані нею на електронну пошту суду 19 січня 2018 року та направлені поштовою кореспонденцією і отримані судом 23 січня 2018 року підтримала в повному обсязі та просила їх задовольнити, вказала також, що вони є ідентичними тим, які містяться в матеріалах справи.

Представники відповідачів в судове засідання не зявилися з невідомих суду причин, хоча про день, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином.

Суд дослідивши матеріали справи, в межах заявлених клопотань приходить до наступного.

15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» №2147-VIII від 03 жовтня 2017 року, котрим ЦПК України викладено в новій редакції.

Згідно пп.9 п.1 Розділу XIII Перехідних положень ЦПК України в новій редакції справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Відповідно до ч.3,4 ст.3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. Закон, який встановлює нові обовязки, скасовує чи звужує права, належні учасникам судового процесу, чи обмежує їх використання, не має зворотної дії в часі.

З огляду на вищевикладене суд приходить до висновку, що подальший розгляд вищевказаної справи належить проводити за правилами, що передбачені новою редакцією ЦПК України, в частині, у якій вони не встановлюють нових обовязків, не скасовують чи не звужують прав, що належні учасникам судового процесу, чи не обмежують їх використання.

В свою чергу, відповідно до ч.2 ст.19 ЦПК України, цивільне судочинство у порядку позовного провадження здійснюється за правилами загального та спрощеного провадження. Ці правила визначаються ухвалою суду про відкриття провадження (п.п.4 ч.2ст.187 ЦПК України).

Враховуючи положення ст.ст.19, 274 ЦПК України, суд вважає, що справа повинна розглядатися за правилами загального позовного провадження, зі стадії підготовчого судового засідання.

Разом з тим, відповідно до ч. 1 ст. 262 ЦПК України, суд, виявивши при вирішенні спору порушення законодавства або недоліки в діяльності юридичної особи, державних чи інших органів, інших осіб, постановляє окрему ухвалу, незалежно від того, чи є вони учасниками судового процесу.

Окрема ухвала суду - це ухвала, якою суд реагує на виявлені під час розгляду справи порушення закону і причини та умови, що сприяли вчиненню порушення. Отже, підставою для постановлення окремої ухвали є виявлення порушення закону і встановлення причин та умов, що сприяли вчиненню порушення. Відтак, окрема ухвала може бути постановлена лише у разі, якщо під час судового розгляду встановлено склад правопорушення. Якщо суд не встановив такого порушення, підстав для окремої ухвали немає.

Судом враховано, що при розгляді клопотання представника позивача про постановлення окремої ухвали, станом на 16 квітня 2018 року не розпочато слухання даної цивільної справи по суті, сторони не надавали пояснення та судом не досліджувалися докази, а отже суд не має змоги встановити порушення закону в діяльності відповідачів, причини та умови, що сприяли їх вчиненню з зазначеного питання, що в свою чергу унеможливлює постановлення окремої ухвали.

Окрім цього, у разі, якщо сторони у справі вбачають склад правопорушення, то вони не позбавлені можливості самостійно звернутися до відповідних органів із заявами із зазначених представником позивача питання, а саме, невиконання ухвали суду від 13 лютого 2017 року, яка набрала законної сили відтак, суд не знаходить підстав для задоволення клопотання представника позивача в частині винесення окремих ухвал стосовно ПАТ КБ «Надра» та філії ПАТ КБ «Надра» щодо зазначеного вище.

Разом з тим, відповідно до ухвали Смілянського міськрайонного суду від 13 лютого 2017 року керівників ВАТ КБ «Надра» та ПАТ КБ «Надра» філії ПАТ КБ «Надра» зобовязано надати для огляду в судовому засіданні кредитну справу за договором №89п/08/2008-840 від 20 березня 2008 року, укладений між ВАТ КБ «Надра» і ОСОБА_2 Ухвала суду оскарженню не підлягала та набрала законної сили.

Як вбачається із супровідного листа Смілянського міськрайонного суду, 15 лютого 2017 року вищевказана ухвала направлена до ПАТ КБ «Надра» філії ПАТ КБ «Надра» та ВАТ КБ «Надра» для виконання та отримана останніми 17 лютого 2017 року та 20 лютого 2017 року, що підтверджується поштовими повідомленнями про вручення такої.

12 квітня 2017 року ухвала суду від 13 лютого 2017 року повторно направлена до ПАТ КБ «Надра» філії ПАТ КБ «Надра» та ВАТ КБ «Надра» для виконання та отримана останніми 14 квітня2017 року та 18 квітня 2017 року відповідно. Проте, як вбачається з матеріалів справи, представники відповідачів в судові засідання не зявляються, будь-яких заяв, стосовно розгляду справи до суду не надсилають, ухвала суду від 13 лютого 2017 року станом на 16 квітня 2018 року не виконана.

Відповідно до ст. 18 ЦПК України судові рішення, що набрали законної сили, обовязкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обовязковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами. Невиконання судового рішення є підставою для відповідальності, встановленої законом.

Згідно із ст. 148 ЦПК України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі до від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадку неповідомлення суд про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин.

Разом з тим, відповідно до ч. 1 ст. 146 ЦПК України у разі неподання письмових, речових чи електронних доказів, що витребувані судом, без поважних причин або без повідомлення причин їх неподання суд може постановити ухвалу про тимчасове вилучення цих доказів державним виконавцем для дослідження судом.

Вимоги до ухвали про тимчасове вилучення доказів для дослідження судом передбачені ч. 2 ст. 146 ЦПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 146 ЦПК України ухвала про тимчасове вилучення доказів для дослідження судом є виконавчим документом, підлягає негайному виконанню та має відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим законом.

Невиконання ухвали суду від 13 лютого 2017 року унеможливлює забезпечення повного, всебічного та обєктивного розгляду справи судом в розумні строки та призводить до її затягування, відтак суд вважає, що з відповідачів, слід стягнути штраф в розмірі одного прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 1762 гривень для кожного та тимчасово вилучити докази у ВАТ КБ «Надра» (юридична адреса вул. Артема, 15 м. Київ) та ПАТ КБ «Надра» філії ПАТ КБ «Надра» (юридична адреса вул. Героїв Сталінграду, 39 м. Черкаси) а саме: кредитну справу за договором №89п/08/2008-840 від 20 березня 2008 року, укладеного між ВАТ КБ «Надра» і ОСОБА_2 для дослідження судом, оскільки вказані докази перебувають у володінні зазначених осіб та їх дослідження судом є необхідним для ухвалення законного рішення у справі, а ненадання таких унеможливлює продовження її розгляду.

Вилучення доказу доручити Управлінню державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у м. Києві та головному територіальному управлінню юстиції у Черкаській області, провадження у справі зупинити до закінчення виконавчого провадження з вилучення доказів для дослідження судом.

На підставі вищевикладеного, керуючись Перехідними положеннями ЦПК України від 15 грудня 2017 року, ст.ст. 3, 18, 19, 146, 148, 262, 274 ЦПК України, -

ухвалив:

Клопотання представника позивача ОСОБА_2 ОСОБА_1 задовольнити частково.

Застосувати захід процесуального примусу у вигляді тимчасового вилучення доказів у ВАТ КБ «Надра» (юридична адреса вул. Артема, 15 м. Київ) та ПАТ КБ «Надра» філії ПАТ КБ «Надра» (юридична адреса вул. Героїв Сталінграду, 39 м. Черкаси) а саме: кредитну справу за договором №89п/08/2008-840 від 20 березня 2008 року, укладеного між ВАТ КБ «Надра» і ОСОБА_2.

Вилучення доказу доручити Управлінню державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у м. Києві та Головному територіальному управлінню юстиції у Черкаській області.

Стягнути в дохід державного бюджету України з керівників ВАТ КБ «Надра» ( юридична адреса вул. Артема, 15 м. Київ) та ПАТ КБ «Надра» філії ПАТ КБ «Надра» (юридична адреса вул. Героїв Сталінграду, 39 м. Черкаси) штраф за невиконання процесуальних обовязків в розмірі одного прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 1762 (тисяча сімсот шістдесят дві) гривні з кожного.

Розяснити керівникам ВАТ КБ «Надра» та ПАТ КБ «Надра» філії ПАТ КБ «Надра», що у випадку повторного чи систематичного невиконання процесуальних обов'язків, повторного чи неодноразового зловживання процесуальними правами, повторного чи систематичного неподання витребуваних судом доказів без поважних причин або без їх повідомлення, триваючого невиконання ухвали про забезпечення позову або доказів суд з урахуванням конкретних обставин суд стягує у дохід державного бюджету з відповідного учасника судового процесу або відповідної іншої особи штраф у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В іншій частині заявлених вимог відмовити.

Ухвала суду про тимчасове вилучення доказів для дослідження судом є виконавчим документом та підлягає негайному виконанню.

Ухвала суду може бути пред'явлена до примусового виконання протягом трьох років, з наступного дня після його прийняття.

Ухвала суду в частині стягнення штрафу може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Черкаської області шляхом подання апеляційної скарги протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення в іншій частині оскарженню не підлягає.

Головуючий: Опалинська О.П.