Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"14" листопада 2018 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Катющенко В.П.

при секретарі - Юдицькому К.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва, цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач, ОСОБА_1, звернулася до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом, в якому просить суд: визначити їй додатковий строк достатній для подання заяви про прийняття спадщини, яка належить ОСОБА_2

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_4 року помер її батько - ОСОБА_2 Після його смерті залишилась спадщина у вигляді квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1. Вона зверталась до нотаріальної контори з питанням оформлення спадщини, однак їй було повідомлено, що у зв'язку з тим, що вона пропустила строк на прийняття спадщини їй необхідно скористатись правом, передбаченим ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України та звернутись з даним позовом до відповідного суду. При цьому, у неї були поважні причини пропуску строк для прийняття спадщини: тривале лікування (протягом червня - серпня 2017 року) шийного відділу, проходження лікувального курсу та обстежень; догляд за її матір'ю - ОСОБА_3, яка потребує постійної допомоги у зв'язку зі станом здоров'я; допомога своїй доньці - ОСОБА_4, у догляді за дитиною ОСОБА_5, яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_5 року; перебування за кордоном деякий час.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 11 вересня 2018 року у вказаній справі було відкрито провадження та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 22 жовтня 2018 року у вказаній справі було закінчено підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

Позивач в судове засідання не з'явилася, подала до суду заяву, в якій просила провести судове засідання без її участі, позовні вимоги підтримує повністю та просить задовольнити позов.

Представник відповідача в судове засідання не з'явився, подав до суду письмовий відзив, в якому просив слухати справу за відсутності представника Київської міської ради та прийняти рішення на підставі поданих стороною доказів згідно чинного законодавства.

За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутність сторін.

Згідно ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази в їх сукупності, приходить до наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, ІНФОРМАЦІЯ_6 року народилася ОСОБА_6, батьками якої записані - ОСОБА_2 та ОСОБА_3

26 жовтня 1986 року ОСОБА_6 зареєструвала шлюб з ОСОБА_7, змінивши прізвище на ОСОБА_7.

Згідно свідоцтва про смерть батько позивача ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_4 року.

За час свого життя ОСОБА_2 заповіту не склав.

Відповідно до ст. 1216 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно ст. 1218 Цивільного кодексу України, до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

За вимог ст. 1223 Цивільного кодексу України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Статтею 1261 Цивільного кодексу України передбачено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Позивач зверталась до нотаріальної контори з питанням оформлення спадщини, однак їй відмовлено через пропуск строку прийняття спадщини.

Згідно витягу зі спадкового реєстру від 12 жовтня 2018 року інформація щодо спадкових справ, заведених по смерті ОСОБА_2 відсутня.

Відповідно до ст. 3 Цивільного процесуального кодексу України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як роз'яснив Пленум Верховного Суду України в абз.6 п.24 постанови №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Як вбачається з висновку магнітно-резонансної томографії від 19 серпня 2017 року, складеної Медичним інститутом ім.. ОСОБА_8, у позивача констатовано дегенеративні зміни шийного відділу хребта.

Згідно виписки із медичної карти стаціонарного хворого №17/13775 від 23 жовтня 2017 року, у період з 09 жовтня 2017 року по 23 жовтня 2017 року позивач перебувала на стаціонарному лікуванні у Київській міській клінічній лікарні №3.

Відповідно до міграційних відміток у паспорті позивача для виїзду за кордон НОМЕР_2 від 04 травня 2017 року позивач перебувала за кордоном у період з 26 червня 2017 року по 02 вересня 2017 року.

Крім того, суд також приймає до уваги доводи позивача про те, що остання доглядає за матір'ю ОСОБА_3, яка потребує постійної допомоги у зв'язку зі станом здоров'я, а також допомагає у догляді за онукою ОСОБА_5

Відповідно до ст.89 Цивільного процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Враховуючи, тяжкі обставини, які довелося пережити у зв'язку зі смертю батька позивачу, враховуючи, що позивач також здійснює догляд за своєю матір'ю похилого віку, враховуючи, що в 2017 році позивач також проходила обстеження та лікування, суд приходить до висновку про визнання поважними причини пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2, померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 року. При цьому, з огляду на стан здоров'я позивача суд вважає обґрунтованим визначити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2, померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 року, терміном в три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Крім того, відповідно до ч.1 ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожна фізична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Аналізуючи вищевикладені обставини в їх сукупності, суд приходить до висновку про задоволення позову ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1216, 1218, 1223, 1261, 1272 Цивільного кодексу України, Постановою Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», ст.ст. 2, 10, 13, 48, 49, 51, 76, 77-81, 89, 209, 210, 247, 265, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки м.Київ, ідентифікаційний номер: НОМЕР_1, проживаючої за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3, додатковий строк для подання нею заяви про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 року ОСОБА_2 тривалістю у три місяці, починаючи з часу набрання рішенням законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а саме Дніпровський районний суд м. Києва.

Суддя: