Справа №359/7567/16-ц
Провадження №2/359/96/2018
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

9 листопада 2018 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого Борця Є.О.,

при секретарі судового засідання Коробові О.П.,

за участю представників позивача ОСОБА_1,

за участю відповідачів ОСОБА_2, ОСОБА_3,

за участю представника відповідача ОСОБА_4,

розглянувши в приміщенні суду у відкритому судовому засіданні в загальному позовному провадженні цивільну справу за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_6, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_7, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: ОСОБА_1, ОСОБА_8, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача комуналь-не підприємство «Житлово-експлуатаційна контора 1», про стягнення матеріальної та моральної шкоди, спричиненої залиттям квартири,

встановив:

У вересні 2016 року ОСОБА_5 звернулась до суду з вказаним позовом та посилалась на те, що вона є співвласницею квартири АДРЕСА_1. 13 серпня 2016 року в квартирі №80 стався витік води з трубопроводу холодного водопостачання та відбулось залиття квартири позивача. Внаслідок залиття водою стін, стелі та підлоги вказаної квартири, а також побутової техніки та кухонних меблів ОСОБА_5 зазнала матеріальну шкоду в загальному розмірі 88743 гривень. Вона також витратила грошові кошти в розмірі 750 гривень на виготовлення звіту про визначення вартості ремонтно-відновлювальних робіт та грошові кошти в розмірі 41 гривні 28 копійок на направлення відповідачам повідомлення про проведення оцінки збитків, заподіяних залиттям квартири. Крім того, ОСОБА_5 зазнала душевні переживання, у такий спосіб їй заподіяна моральна шкода в розмірі 10000 гривень. Витік води стався у звязку виходом з ладу загального крану на трубопроводі холодного водопостачання у приміщенні кухні в квартирі АДРЕСА_2. Співвласниками цього обєкту нерухомого майна є ОСОБА_6, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 Ці обставини свідчать про те, що саме відповідачі, а не інші особи, зобовязані відшкодувати матеріальну та моральну шкоду, спричинену залиттям квартири. Однак вони відмовляються добровільно виконати це грошове зобовязання. Тому ОСОБА_5 просила суд стягнути солідарно з ОСОБА_6, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 матеріальну шкоду в розмірі 88743 гривень, моральну шкоду в розмірі 10000 гривень, витрати на виготовлення звіту про визначення вартості ремонтно-відновлювальних робіт в розмірі 750 гривень та витрати на направлення відповідачам повідомлення про проведення оцінки збитків, заподіяних залиттям квартири, в розмірі 41 гривні 28 копійок.

В ході розгляду цивільної справи ОСОБА_5 подала заяву про збільшення розміру позовних вимог (а.с.186-188): просить стягнути солідарно з ОСОБА_6, ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_7 матеріальну шкоду в розмірі 109260 гривень, моральну шкоду в розмірі 20000 гривень, а також витрати на виготовлення звіту про визначення вартості ремонтно-відновлювальних робіт в розмірі 750 гривень та витрати на направлення відповідачам повідомлення про проведення оцінки збитків, заподіяних залиттям квартири, в розмірі 41 гривні 28 копійок.

У судовому засіданні представники позивача ОСОБА_1, ОСОБА_9 підтримують позов та наполягають на його задоволенні.

Представник відповідача ОСОБА_4 не визнає позов та категорично заперечує проти його задоволення. В обґрунтування своїх заперечень він посилається на те, що загальний кран холодного водопостачання є першою водозапірною арматурою на відгалуженні від стояка у квартирі відповідачів. Балансоутримувачем багатоквартирного будинку по вул. Київський шлях, 39 в м. Борисполі є КП «ЖЕК-1». Ці обставини свідчать про те, що саме на КП «ЖЕК-1», а не відповідачі, покладається зобовязання відшкодувати ОСОБА_5 шкоду, заподіяну залиттям квартири. Крім того, розмір матеріальної шкоди є значно завищеним. Тому представник відповідача ОСОБА_4 просить суд відмовити у задоволенні позову.

ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_7 також просять суд відмовити у задоволенні позову.

Представник КП «ЖЕК-1» ОСОБА_10 підтримує позов та посилається на те, що її довіритель здійснює утримання внутрішньобудинкових мереж багатоквартирного будинку по вул. Київський шлях, 39 в м. Борисполі. Однак загальний кран холодного водопостачання є елементом внутрішньоквартирних мереж, обовязок по утриманню яких покладається виключно на власників квартир. Тому представник КП «ЖЕК-1» ОСОБА_10 просить суд задовольнити позов.

Вислухавши пояснення учасників цивільного процесу, дослідивши письмові докази та допитавши свідків, суд дійшов до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Встановлено, що ОСОБА_5 є власницею 1/2 частки в квартирі АДРЕСА_1. Право власності на інші 1/4 частки в цьому обєкті нерухомого майна належить ОСОБА_8 та ОСОБА_1 Ці обставини підтверджуються копією свідоцтва про право власності на житло (а.с.5), копією свідоцтва про право на спадщину за законом (а.с.102), а також копією витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно (а.с.103).

Відповідно до ч.3 ст.386 ЦК України співвласник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової шкоди.

Згідно з п.1 ч.2 ст.22 цього ж Кодексу до майнової шкоди відносяться втрати, яких особа зазнала у звязку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Встановлено, що 13 серпня 2016 року в квартирі АДРЕСА_2 стався витік води з трубопроводу холодного водопостачання та відбулось залиття квартири №76. Ця обставина підтверджується копією акту про залиття, аварію, що трапилась в системі холодного водопостачання від 15 серпня 2016 року (а.с.6).

З висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи №18441/17-43 від 18 липня 2018 року (а.с.168-179) вбачається, що розмір матеріальної шкоди, спричиненої внаслідок залиття рідиною конструктивних елементів та їх оздоблювальних покриттів в квартирі АДРЕСА_1, становить 51677 гривень.

Крім того, зі звіту про визначення вартості ремонтно-відновлювальних робіт (а.с.10-51) вбачається, що розмір матеріальної шкоди, спричиненої пошкодженням кухонних меблів, шафи-купе, електронного чайника торгової марки «Orion» та телевізора торгової марки «Sony», що зберігались у вказаній квартирі, становить 57583 гривні.

З огляду на це суд вважає, що ОСОБА_5 має право на відшкодування матеріальної шкоди в загальному розмірі 109260 гривень (51677 + 57583).

Дійсно, висновок експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи №18441/17-43 від 18 липня 2018 року не містить відомості про розмір матеріальної шкоди, спричиненої пошкодженням меблів та побутової техніки внаслідок залиття квартири АДРЕСА_1. У виконання п.3 ч.5 ст.12 ЦПК України суд неодноразово розяснював відповідачам та їх представнику ОСОБА_4 право заявити клопотання про призначення додаткової експертизи з метою перевірки вказаних обставин. Однак вони категорично відмовились від вжиття цього процесуального заходу. Тому суд критично оцінює доводи представника відповідача ОСОБА_4 про те, що розмір матеріальної шкоди є завищеним.

Відповідно до ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Як розяснив Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в ухвалі від 13 травня 2015 року у цивільній справі №6-7506св15, чинним законодавством проведено розподіл між поняттями «внутрішньобудинкові» та «внутрішньоквартирні» комунальні мережі. Внутрішньоквартирні мережі починаються з трійника (врізки) у стояк системи водопостачання. Тому обовязок виконавців з надання житлово-комунальних послуг щодо відшкодування шкоди може виникнути лише за наявності відповідних договорів, в яких був передбачений їх обовязок по утриманню саме внутрішньоквартирних систем водопостачання.

З висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи №18441/17-43 від 18 липня 2018 року (а.с.168-179) вбачається, що витік води стався у звязку виходом з ладу загального крану на трубопроводі холодного водопостачання у приміщенні кухні в квартирі АДРЕСА_2. Вказаний кран облаштований до трійника (врізки) у стояк системи холодного водопостачання та є елементом саме внутрішньоквартирних, а не внутрішньобудинкових мереж.

Співвласниками квартири АДРЕСА_2 є ОСОБА_6, ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_7 Ця обставина підтверджується копією свідоцтва про право власності на нерухоме майно №8458 від 13 листопада 2003 року, копією свідоцтва про право на спадщину за законом від 8 вересня 2004 року, копією витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно №5177285 від 25 жовтня 2004 року та копією свідоцтва про шлюб серії 1-ОК №199416 від 20 серпня 2016 року.

Водночас, відповідачі не уклали з КП «ЖЕК-1» договір про утримання будинку та прибудинкової території, за яким КП «ЖЕК-1» зобовязався утримувати внутрішньо-квартирні мережі холодного водопостачання в квартирі АДРЕСА_2, зокрема забезпечувати цілісність загального крану на трубопроводі холодного водопостачання.

Аналіз цих обставин свідчить про те, що саме ОСОБА_6, ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_7, а не КП «ЖЕК-1», зобовязані відшкодувати позивачу матеріальну шкоду в розмірі 109260 гривень.

Крім того, допитаний у судовому засіданні свідок ОСОБА_11 показав, що він працює в КП «ЖЕК-1» на посаді слюсаря. В серпні 2016 року сталось залиття квартири по вул. Головатого, 39 в м. Борисполі. Після того, як свідок ОСОБА_11 приїхав на місце події, він одразу перекрив кран на стояку системи холодного водопостачання. Потім він піднявся в квартиру, в якій стався витік води, та побачив, що в приміщенні кухні під умивальником вийшов з ладу кран на трубопроводі холодного водопостачання. КП «ЖЕК-1» навіть не мав доступу до цього крану. Він утримувався власниками квартири самостійно. Саме тому ОСОБА_2 за власні кошти придбав новий кран. Після цього свідок ОСОБА_11 встановив цей кран на місце.

Допитаний у судовому засіданні свідок ОСОБА_12 показав, що він працює в КП «ЖЕК-1» на посаді майстра. Він обстежував квартиру АДРЕСА_3. В ході обстеження свідок ОСОБА_12 встановив, що залиття цієї квартири відбулось внаслідок витоку води з квартири №80. Зі слів ОСОБА_11 йому відомо, що у вказаній квартирі вийшов з ладу кран на трубопроводі холодного водопостачання. Цей кран знаходився в кухні квартири. Тому обовязок щодо його утримання не відносився до компетенції КП «ЖЕК-1» та покладався виключно на власників квартири №80.

Аналіз показань свідків ОСОБА_11 та ОСОБА_12 хоч і додатково, але красномовно спростовує доводи представника відповідача ОСОБА_4 про те, що обовязок відшкодування позивачу матеріальної шкоди покладається на КП «ЖЕК-1», а не на ОСОБА_6, ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_7

Відповідачі відмовляються добровільно виконати вказане грошове зобовязання.

З огляду на це суд вважає, що солідарно з ОСОБА_6, ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_7 на користь ОСОБА_5 належить стягнути матеріальну шкоду в розмірі 109260 гривень.

Відповідно до ч.1 ст.386 ЦК України власник, права якого порушені, також має право на відшкодування завданої йому моральної шкоди.

Згідно з п.3 ч.2 ст.2, абз.1 ч.3 ст.23 цього ж Кодексу моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у звязку із знищенням чи пошкодженням її майна. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Безумовно, у звязку з пошкодженням майна та відмовою відповідачів добровільно відшкодувати заподіяну ними матеріальну шкоду ОСОБА_5 зазнала душевні переживання. У такий спосіб позивачу заподіяна моральна шкода. Затоплення квартири відбулось ще 15 серпня 2016 року, матеріальна шкода залишається не відшкодованою більше двох років поспіль. З урахуванням вказаних обставин розмір моральної шкоди, заподіяної ОСОБА_5, становить 5000 гривень. Визначення розміру цієї шкоди в більшому розмірі суперечить вимогам розумності і справедливості.

З огляду на це суд вважає, що солідарно з ОСОБА_6, ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_7 на користь ОСОБА_5 належить стягнути моральну шкоду в розмірі 5000 гривень.

Відповідно до ч.1, п.1-п.2, п.4 ч.3 ст.133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, повязаних з розглядом справи. До таких витрат належать витрати: на професійну правничу допомогу; повязані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; а також повязані з вчиненням інших дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.

Згідно з ч.1, ч.2 ст.141 цього ж Кодексу судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, повязані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову на відповідача; у разі відмови в позові на позивача; у разі часткового задоволення позову на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Як розяснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ в п.35 постанови №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», при предявленні позову до кількох відповідачів одним або кількома позивачами, звільненими від сплати судового збору, він стягується в дохід держави за рішенням суду окремо з кожного відповідача пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. Солідарне стягнення суми судових витрат законом не передбачено.

Встановлено, що ОСОБА_5 сплатила судовий збір в розмірі 1775 гривень, а також витратила грошові кошти в розмірі 5000 гривень на правничу правову допомогу, грошові кошти в розмірі 750 гривень на виготовлення звіту про визначення вартості ремонтно-відновлювальних робіт та грошові кошти в розмірі 41 гривні 28 копійок на направлення відповідачам повідомлення про проведення оцінки збитків, заподіяних залиттям квартири. Ці обставини підтверджуються квитанціями (а.с.1, 7, 8, 194).

Водночас, предявлений позов задоволений лише на 88,39%.

З огляду на це суд вважає, що з кожного відповідача на користь ОСОБА_5 належить стягнути витрати на оплату судового збору в розмірі 443 гривень 75 копійок, витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 1325 гривень та витрати, повязані з вчиненням дій, необхідних для розгляду справи, в розмірі 197 гривень 82 копійок.

Керуючись п.2 ч.1, ч.3 ст.258, абз.1 ч.6 ст.259, ст.ст.263-265, ч.6 ст.268 ЦПК України, суд

вирішив:

Позов ОСОБА_5 до ОСОБА_6, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_7, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: ОСОБА_1, ОСОБА_8, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача комунальне підприємство «Житлово-експлуатаційна контора 1», про стягнення матеріальної та моральної шкоди, спричиненої залиттям квартири задовольнити частково.

Стягнути солідарно з ОСОБА_6, ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_7 на користь ОСОБА_5 матеріальну шкоду в розмірі 109260 гривень та моральну шкоду в розмірі 5000 гривень.

У задоволенні позову в частині стягнення моральної шкоди в більшому розмірі ОСОБА_5 відмовити.

Стягнути з ОСОБА_6 на користь ОСОБА_5 витрати на оплату судового збору в розмірі 443 гривень 75 копійок, витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 1325 гривень та витрати, повязані з вчиненням дій, необхідних для роз-гляду справи, в розмірі 197 гривень 82 копійок.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_5 витрати на оплату судового збору в розмірі 443 гривень 75 копійок, витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 1325 гривень та витрати, повязані з вчиненням дій, необхід-них для розгляду справи, в розмірі 197 гривень 82 копійок.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_5 витрати на оплату судового збору в розмірі 443 гривень 75 копійок, витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 1325 гривень та витрати, повязані з вчиненням дій, необхід-них для розгляду справи, в розмірі 197 гривень 82 копійок.

Стягнути з ОСОБА_7 на користь ОСОБА_5 витрати на оплату судового збору в розмірі 443 гривень 75 копійок, витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 1325 гривень та витрати, повязані з вчиненням дій, необхід-них для розгляду справи, в розмірі 197 гривень 82 копійок.

Повний текст рішення суду складений 19 листопада 2018 року.

Рішення суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня складання його повного тексту.

Суддя

Бориспільського міськрайонного суду ОСОБА_13