Суддя Шевченко С. В.
Справа № 644/8740/18
Провадження № 2-о/644/270/18
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

17 грудня 2018 року м. Харків

Оржонікідзевський районний суд м. Харкова у складі: головуючого судді Шевченка С.В., за участю секретаря Голєніщевої Т.Ю., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду цивільну справу № 644/8740/18 за заявою ОСОБА_1, заінтересована особа 4 Харківська державна нотаріальна контора, про встановлення фактів родинних відносин, прийняття спадщини та постійного проживання із спадкодавцем на час відкриття спадщини,

в с т а н о в и в :

Заявник ОСОБА_1 подала до суду заяву, в якій просила суд встановити факт, що ОСОБА_2, який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 року, та ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 року, були рідними братом та сестрою, що ОСОБА_2, який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 року, був батьком ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, що ОСОБА_2 прийняв спадщину після смерті рідної сестри ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 року. А також встановити, що ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, постійно проживала з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, за адресою: АДРЕСА_1 з 1998 року по день смерті останнього - ІНФОРМАЦІЯ_5 року.

В обґрунтування заяви ОСОБА_1 посилалася на те , що вона, її чоловік ОСОБА_5, її рідна тітка ОСОБА_3 та її діти ОСОБА_6 та ОСОБА_7 являються власниками квартири АДРЕСА_1 на підставі свідоцтва про право власності на житло від 13.12.1999 р., виданого центром приватизації державного житлового фонду управління комунального майна та приватизації головного управління економіки та комунального майна виконкому Харківської міської ради. Квартира приватизована у спільну сумісну власність. Її тітка ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_6 р. Після її смерті до нотаріуса з заявами про прийняття або про відмову від спадщини ніхто не звертався. Заповіту за життя вона не залишила. Тітка ОСОБА_3 являється рідною сестрою її батька ОСОБА_2. ОСОБА_3 народилася ІНФОРМАЦІЯ_7 р. ОСОБА_2 народився ІНФОРМАЦІЯ_8 р. Вони народилися у с.Пересуха Щигровського району Білгородської області, Росія. Її батьки ОСОБА_2 та ОСОБА_8 у шлюбі не перебували, але проживали разом однією сім*єю як чоловік та дружина з 1942 р. Заявник народилася ІНФОРМАЦІЯ_9 р. у с.Пересуха Щигровського району Білгородської області, Росія. Оскільки батьки у шлюбі не перебували, у її свідоцтві про народження у графі- батько вказано- ОСОБА_2, однак не вказано прізвище та по-батькові. Її дівоче прізвище ОСОБА_8, по прізвищу матері. Після смерті її матері ОСОБА_9, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_10 р. у Росії, вона забрала батька до себе. З 1998 р. батько постійно проживав разом з нею та своєю рідною сестрою ОСОБА_3 однією сім*єю, без реєстрації у квартирі АДРЕСА_1. Її батько ОСОБА_2 спадщину після смерті рідної сестри ОСОБА_3 прийняв фактично, оскільки на момент її смерті проживав разом з нею у АДРЕСА_1 та на протязі шестимісячного терміну після смерті сестри вступив в управління спадковим майном. Він проживав та користувався належною їй на праві спільної сумісної власності квартирою АДРЕСА_1. Її батько ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_5 р. За життя батько прийняв фактично, але не оформив спадщину після смерті сестри ОСОБА_3 Після смерті батька вона прийняла спадщину фактично, оскільки на момент смерті постійно проживала разом з ним у АДРЕСА_1. 28.11.2014 р. заявник звернулася до Четвертої Харківської державної нотаріальної контори для оформлення спадщини після тітки ОСОБА_3, однак листом від 03.12.2014 р. їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, посилаючись на відсутність документів, підтверджуючих родинний зв*язок між нею та спадкодавцем. Для отримання спадщини після смерті ОСОБА_3 заявнику потрібно встановити наступні факти, що мають юридичне значення. Їй необхідно встановити факт батьківства- що ОСОБА_2 являється її батьком. Необхідно встановити факт, що ОСОБА_2 та ОСОБА_3 являються рідними братом та сестрою. Необхідно встановити факт прийняття ОСОБА_2 спадщини після смерті рідної сестри ОСОБА_3. Необхідно встановити факт постійного проживання зі спадкодавцем- ОСОБА_2.

В судовому засіданні представник ОСОБА_1 просила заявлені нею вимоги задовольнити. Пояснила, що встановлення вказаного факту необхідно її довірительниці для приведення документів у відповідність та отримання свідоцтва про право на спадщину після смерті тітки ОСОБА_3

Представник заінтересованої особи в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суду не повідомив.

З'ясувавши обставини справи та перевіривши їх доказами, суд приходить до висновку, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що на підставі свідоцтва про право власності на житло від 13.12.1999 р., реєстраційний номер 7-99-175500, виданого центром приватизації державного житлового фонду управління комунального майна та приватизації головного управління економіки та комунального майна виконкому Харківської міської ради. Квартира приватизована у спільну сумісну власність заявник, а також ОСОБА_5, ОСОБА_3, ОСОБА_6 та ОСОБА_7 являються власниками квартири АДРЕСА_1 на підставі свідоцтва про право власності на житло від 13.12.1999 р., виданого центром приватизації державного житлового фонду управління комунального майна та приватизації головного управління економіки та комунального майна виконкому Харківської міської ради. Квартира приватизована у спільну сумісну власність.

Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1, виданим 07.12.2002 року міським відділом реєстрації актів громадянського стану Харківського обласного управління юстиції, актовий запис №3582,ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_6 р. Заповіту за життя вона не залишила.

Відповідно до витягу із спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) та витягу із спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) після смерті ОСОБА_3 до нотаріуса з заявами про прийняття або про відмову від спадщини ніхто не звертався.

Згідно свідоцтва про народженнясерії НОМЕР_2, заявник народилася ІНФОРМАЦІЯ_9 р. у с. Пересуха Щигровського району Білгородської області, Росія, де у графі- батько вказано- ОСОБА_2, однак не вказано прізвище та по-батькові. Її дівоче прізвище ОСОБА_9, по прізвищу матері.

Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3, виданим 19.09.2011 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову Харківського міського управління юстиції, актовий запис №12319 ,ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_5 р. Після його смерті до нотаріуса з заявами про прийняття або про відмову від спадщини ніхто не звертався. Заповіту за життя він не залишив.

Згідно листа Четвертої Харківської державної нотаріальної контори від 03.12.2014 р. заявнику було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, посилаючись на відсутність документів, підтверджуючих родинний зв*язок між нею та спадкодавцем.

Згідно акту від 06.11.2018 р., складеного за участю сусідів, ОСОБА_2 постійно проживав в АДРЕСА_1 з 1998 р. спільно зі своєю дочкою ОСОБА_1 та рідною сестрою ОСОБА_3. ОСОБА_2 та ОСОБА_1 проживали однією сім*єю, вели спільне господарство, мали спільний бюджет. Він називав її дочкою, а вона його- батьком.

Викладені обставини, також підтверджуються поясненнями свідківОСОБА_11, ОСОБА_12, ОСОБА_13,які пояснили, що знали ОСОБА_2 та ОСОБА_1 як батька та дочку, ОСОБА_3 доводилася сестрою ОСОБА_2. На момент смерті ОСОБА_3 її брат ОСОБА_2 постійно проживав в АДРЕСА_1, та після її смерті продовжував постійно проживати в цій квартирі до моменту своєї смерті.

Факт батьківства підтверджується також тим, що у свідоцтві про народження заявника в графі батько вказано- ОСОБА_2, її по-батькові Григорівна і це співпадає з ім*ям ОСОБА_2.

Факт, що ОСОБА_2 та ОСОБА_3 були рідними братом та сестрою, підтверджується також тим, що у них однакові прізвище та по-батькові.

ОСОБА_2 спадщину після смерті рідної сестри ОСОБА_3 прийняв фактично, оскільки на момент її смерті постійно проживав разом з нею у АДРЕСА_1 та на протязі шестимісячного терміну після смерті сестри вступив в управління спадковим майном. Він проживав та користувався належною їй на праві спільної сумісної власності квартирою АДРЕСА_1

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Згідно з п. 1 ч. 1ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами .

Згідно абз. 2 п. 2постанови Пленуму Верховного Суду України за №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім'єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року тощо.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що факт родинних відносин між ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_1, а також факт постійного проживання ОСОБА_4 з ОСОБА_2 повністю підтвердився дослідженими в судовому засіданні доказами, які вказані вище.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.293, 315-319,354-355 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

Заяву задовольнити.

Встановити, що ОСОБА_2, який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 року, та ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 року, були рідними братом та сестрою.

Встановити, що ОСОБА_2, який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 року, був батьком ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Встановити, що ОСОБА_2 прийняв спадщину після смерті рідної сестри ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 року.

Встановити, що ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, постійно проживала з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, за адресою: АДРЕСА_1 з 1998 року по день смерті останнього - ІНФОРМАЦІЯ_5 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги протягом 30-ти днів з дня складання повного тексту рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду

Апеляційна скарга подається учасниками справи безпосередньо до Харківського апеляційного суду або через Орджонікідзевський районний суд м. Харкова.

Повний текст судового рішення складений та підписаний 21.12.2018 року.

Суддя: С.В. Шевченко