Справа № 587/2638/17
УХВАЛА

16 травня 2018 року Сумський районний суд Сумської області під головуванням судді Дашутіна І.В., при секретарі Макошенець С.І., за участю представників позивачів ОСОБА_1, ОСОБА_2, розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Суми цивільну справу за позовом Сумської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру в Сумській області до Шпилівської сільської ради, ОСОБА_3 про скасування рішення сільської ради і державного акту про право власності на землю та повернення земельної ділянки,

ВСТАНОВИВ:

Сумська місцева прокуратура звернулася до суду з даним позовом, в якому просила визнати незаконним і скасувати рішення Шпилівської сільської ради від 20.07.2010 року «Про погодження проекту землеустрою щодо відведення земельних ділянок гр. ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_3 та надання дозволу на виготовлення технічної документації із землеустрою, що посвідчує право власності на земельні ділянки» в частині затвердження проекту землеустрою на надання у власність земельної ділянки ОСОБА_3; скасувати Державний акт на право власності на земельну ділянку №410799, що посвідчує право власності ОСОБА_3 на земельну ділянку з кадастровим номером 0:12:002:0150, виданий 30.12.2010 року відділом Держкомзему у Сумському районі Сумської області; Зобовязати ОСОБА_3 повернути Шпилівській сільській раді Сумського району земельну ділянку з кадастровим номером 0:12:002:0154, площею 0,2500 га, що знаходиться за адресою: с. Шпилівка, пл. Лисенка, Сумського району Сумської області, а також стягнути з відповідачів понесені судові витрати.

В судовому засіданні представники прокуратури та Головного управління Держгеокадастру в Сумській області позов підтримали у повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_3 та його представник в судове засідання не зявились, в письмовому відзиві представник відповідача проти позову заперечував та просив залишити позовну заяву Сумської місцевої прокуратури без розгляду в звязку з поданням позову особою, як не має повноважень на ведення справи.

Представник Шпилівської сільської ради в судове засідання не зявився, в письмовій заяві просив розглянути справу без його участі.

Заслухавши представників позивачів та дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає залишенню без розгляду виходячи з наступного.

Так, прокурор, який звертається до суду з метою представництва інтересів громадянина або держави в суді (незалежно від форми, в якій здійснюється представництво), повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення такого представництва, передбачених частинами другою або третьою статті 25 ЗУ "Про прокуратуру". Для представництва інтересів громадянина в суді прокурор також повинен надати документи, що підтверджують недосягнення повноліття, недієздатність або обмежену дієздатність відповідного громадянина, а також письмову згоду законного представника або органу, якому законом надано право захищати права, свободи та інтереси відповідної особи, на здійснення ним представництва. Невиконання прокурором вимог щодо надання суду обґрунтування наявності підстав для здійснення представництва інтересів громадянина або держави в суді має наслідком застосування положень, передбачених статтею 121 цього Кодексу.

Органи державної влади та органи місцевого самоврядування можуть бути залучені судом до участі в справі або взяти участь у справі за своєю ініціативою для подання висновків на виконання своїх повноважень. Участь зазначених органів у цивільному процесі для подання висновків у справі є обов'язковою у випадках, встановлених законом, або якщо суд визнає це за необхідне.

Право прокурора на здійснення представництва в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави виникає у випадках нездійснення або неналежного здійснення захисту інтересів органом державної влади, органом місцевого самоврядування чи іншим суб'єктом владних повноважень, до компетенції якого віднесено відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Інтереси держави мають чітко формулюватися та умотивовуватися прокурором. Звертаючись до суду, прокурор повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення представництва у порядку, передбаченому ч. 2 або ч. 3 ст. 23 Закону «Про прокуратуру».

На прокурора, вказаною нормою процесуального права, до звернення до суду, покладений обов'язок попереднього з'ясування питання нездійснення або неналежного здійснення захисту інтересів органом державної влади чи іншим суб'єктом владних повноважень у спірних правовідносин та з'ясування питання відсутності відповідного органу, на який би Державою було покладено функції із захисту її прав у спірних правовідносинах.

Вказане складатиме підставу звернення прокурора в якості позивача до суду та має обґрунтовувати предмет його позовних вимог.

Натомість, позовна заява прокурора, який визначив себе, як позивача у даній справі, вказаним вимогам не відповідає, оскільки прокурор лише формально вказав про те, що він звертається в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру в Сумській області, однак не надав доказів того, що особа в інтересах якого він звертається не мала змоги звернутися до суду для захисту своїх прав та інтересів, чи докази звернення до прокуратури з клопотанням про представництво їх інтересів.

В свою чергу, згідно до ст. 28 ЗУ «Про центральні органи виконавчої влади» передбачено, що міністерства, інші центральні органи виконавчої влади та їх територіальні органи звертаються до суду, якщо це необхідно для здійснення їхніх повноважень у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України.

Так, Головне управління Держгеокадастру в Сумській області має законодавчо встановлене право на звернення до суду у сфері розпорядження земельними ділянками сільськогосподарського призначення державної форми власності та здійснення державного нагляду в сфері землеустрою.

Згідно до п. 7 Постанови Пленуму ВСУ від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК. У зв'язку з цим, суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Також, на практиці наявна правова позиція викладена в постановах Вищого господарського суду України від 20.04.2016 р. у справі №925/1476/15 та від 11.05.2016 р. у справі №911/3407/15, де судова колегія Вищого господарського суду України обґрунтувала своє рішення тим, що прокурор не надав суду достатніх доказів на підтвердження своїх повноважень для звернення з позовом до суду в інтересах держави.

Разом з тим, у своїй постанові Європейський Суду з прав людини по справі Бацанін проти Росії від 26.05.2009 року зазначив: вказуючи на свою попередню прецендентну практику, що стосуються ролі прокурорів поза сфери кримінального правосуддя, Європейський Суд знову підтверджує, що по ряду справ він розяснив, що звичайна присутність прокурора чи посадової особи прирівняної до нього на засіданні суду по справі хоч воно «активне» чи «пасивне» - розглядається як порушення пункту 1 статті 6 Ковненції (див. постанову ОСОБА_7 Європейського Суду з прав людини «Мартіні проти Франції» [Martinie v. France] (скарга № 58675/00).

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

На підставі вищевикладеного, суд вважає за необхідне залишити без розгляду позовну заяву Сумської місцевої прокуратури про скасування рішення сільської ради і державного акту про право власності на землю та повернення земельної ділянки.

Керуючись ст. 257 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Залишити без розгляду позовну заяву Сумської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру в Сумській області до Шпилівської сільської ради, ОСОБА_3 про скасування рішення сільської ради і державного акту про право власності на землю та повернення земельної ділянки.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обовязки, мають право оскаржити ухвалу суду шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до апеляційного суду Сумської області протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя І.В. Дашутін