Справа № 675/2952/18
Провадження № 2/675/732/2018
У Х В А Л А

про залишення без руху

16 листопада 2018 року м. Ізяслав

Суддя Ізяславського районного суду Хмельницької області Пашкевич Р. В., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у здійсненні права власності, користування та розпорядження нерухомим майном (житловим будинком), -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Ізяславського районного суду Хмельницької області з позовом до ОСОБА_2 про зобовязання не здійснювати перешкод у користуванні позивачем нежитловим приміщенням, а саме майстернею з горищем, що знаходиться за адресою вул. Щорса, 5, в м. Ізяслав Хмельницької області, яка належить останньому на праві приватної власності відповідно до угоди розподілу спільного майна.

Таким чином, предявником при зверненні до суду повинні бути дотриманні вимоги статей 175-177 ЦПК України.

Водночас, встановлено, що дана позовна заява подана з порушенням вимог Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до п. 5, 10 ч. 3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Всупереч цьому, ОСОБА_1 вказав лише вимогу, щодо зобовязання відповідача не чинити йому перешкоди у користуванні нежитлового приміщення.

Однак, відповідно до викладу обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, останній жодним чином не вказав, яким чином та за яких обставин ОСОБА_2, чинить йому перешкоди у користуванні своєю власністю, а також в чому саме це відображається.

Крім того, слід вказати, що позивач вказує, що йому відповідно до угоди про розподіл майна на праві власності належить майстерня з горищем, що знаходиться за адресою вул. Щорса, 5, в м. Ізяслав Хмельницької області, але документи, які підтверджують виникнення права власності на будівлі, споруди, приміщення є:

?витяги, видані органами державної реєстрації прав та нотаріусами;

?свідоцтва про право власності на нерухоме майно, видані державним реєстратором;

?витяг про державну реєстрацію права власності, виданий реєстратором БТІ до 01.01.2013 року.

Підтвердження визначене п. 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позивачем також не подано.

Разом з цим позивачем заявлено клопотання про відстрочку сплати судового збору до ухвалення рішення у зв'язку з важким матеріальним становищем. При цьому доказів, які б підтверджували важке матеріальне становище ним не надано.

Статтею 136 ЦПК України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно ст. 8 Закону України «Про судовий збір» від 8 липня 2011 року № 3674-VI суд може своєю ухвалою за клопотанням позивача відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

- розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік або позивачами є: військовослужбовці, батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів,одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї, особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Тобто положення ст. 8 вказаного Закону визначають, певні умови для вирішення питання про відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору і ці умови стосуються певних категорій осіб. В силу ч. 2 вказаної статті суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Як вбачається з постанови Пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року N 10 судові витрати - передбачені законом витрати (грошові кошти) сторін, інших осіб, які беруть участь у справі, понесені ними у зв'язку з її розглядом та вирішенням, а у випадках їх звільнення від сплати - це витрати держави, які вона несе у зв'язку з вирішенням конкретної справи.

Якщо заявником не подано належних доказів сплати судового збору у встановленому законодавством порядку та розмірі або (за необхідності) документів, що підтверджують звільнення від його сплати, заява (скарга) залишається без руху.

Відповідно до статті 8 Закону N 3674-VI та ст. 136 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У випадку неподання належних доказів, на рахунок Ізяславського районного суду Хмельницької області необхідно буде сплатити судовий збір, враховуючи наступні правові норми.

Відповідно до положень ч.ч. 1, 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Розмір ставки судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становила 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01 січня 2018 року становить 1762 грн. Таким чином, ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру становить 704 грн. 80 коп. (1762?0,4=704,80).

Таким чином, позивачу слід сплатити судовий збір у розмірі 704 грн. 80 коп.

Підсумовуючи вище викладене, слід вказати, що позивачем не дотримано вимог закону щодо правильного оформлення позовної заяви, а саме: не в повній мірі обгрунтовано виклад обставни відповідно до заявлених вимог; не зазначено на підставі яких правовстановлюючих документів йому належить спірне нежитлове приміщення відповідно до закону, та не сплачено судовий збір за подачу позовної заяви.

Відповідно до частини 1 статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин позовну заяву необхідно залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків зазначених вище.

Керуючись ст.ст. 175, 176, 185 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у здійсненні права власності, користування та розпорядження нерухомим майном (житловим будинком) залишити без руху.

Надати позивачу ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви, терміном 10 (десять) днів з дня отримання ухвали та роз'яснити, що в разі, якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважатиметься неподаною і буде йому повернена.

Залишення позовної заяви без руху або її повернення не позбавляють права повторного звернення до суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Р. В. Пашкевич