Справа № 161/7399/18
Провадження № 2/161/2393/18
У Х В А Л А

16 травня 2018 року місто Луцьк

Суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області Черняк В.В., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, Приватного нотаріуса Луцького районного нотаріального округу Максимяк ОСОБА_5 про визнання права власності на спадкове майно, визнання частково недійсними свідоцтв про право на спадщину, зобовязання вчинити дії,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1, звернувшись з позовом до суду, просить здійснити перерозподіл спадкового майна спадкодавця ОСОБА_6, що померла 06.04.2014 року, а саме: двох земельних ділянок для ведення особистого селянського господарства (пай), що розташовані на території Заборольської сільської ради Луцького району, загальною площею 3, 0596 га із кадастровими номерами № 0:06:000:5860 та № :06:000:5861 наступним чином:

- визнати за нею право власності на спадкове майно за законом 1/3 частину двох земельних ділянок для ведення особистого селянського господарства (пай), що розташовані на території Заборольської сільської ради Луцького району, загальною площею 3, 0596 га із кадастровими номерами № 0:06:000:5860 та № :06:000:5861;

- визнати частково недійсним Свідоцтво про право на спадщину за законом № 539 від 19.04.2016 року, видане ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, на 1/2 частину земельних ділянок, загальною площею 3, 0596 га із кадастровими номерами № 0:06:000:5860 та № :06:000:5861;

- визнати частково недійсним Свідоцтво про право на спадщину за законом № 541 від 19.04.2016 року, видане ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_2, на 1/2 частину земельних ділянок, загальною площею 3, 0596 га із кадастровими номерами № 0:06:000:5860 та № :06:000:5861;

- зобовязати Приватного нотаріуса Луцького районного нотаріального округу Максимяк ОСОБА_5 видати Свідоцтва про право на спадщину спадкового майна спадкодавця ОСОБА_6, що померла 06.04.2014 року з врахуванням перерозподілу.

Позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 Цивільного процесуального кодексу України, а тому її необхідно залишити без руху, з наступних підстав.

Частиною четвертою статті 177 ЦПК України визначено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Фактично позивачем заявлено чотири позовні вимоги (3 немайнового характеру та 1 майнового характеру).

Відповідно до ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» ставки судового збору встановлюються в таких розмірах: за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2018 рік" з 1 січня 2018 року встановлено прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб у розмірі 1762, 00 гривень.

Згідно пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову у позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна.

Позивач визначила ціну позову на підставі висновку субєкта оцінювальної діяльності.

Однак, вказаний висновок не може бути взятий судом до уваги, оскільки відповідно до вимог статті 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб'єкта оціночної діяльності.

Вимоги до змісту звіту про оцінку майна, порядку його оформлення та рецензування встановлюються положеннями (національними стандартами) оцінки майна. Зміст звіту про оцінку майна повинен містити розділи, що розкривають зміст проведених процедур та використаної нормативно-правової бази з оцінки майна.

Всупереч вищенаведеному, наданий позивачами висновок про вартість обєкта оцінки не є звітом про оцінку майна в розумінні статті 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», оскільки в ньому не розкривається зміст проведених процедур та використаної нормативно-правової бази з оцінки майна, що не дозволяє суду перевірити належність проведеної оцінки майна та, відповідно, сплати судового збору за дану позовну вимогу.

У пункті 8 частини третьої статті 175 ЦПК України передбачено, що перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Вказана норма процесуального закону кореспондується з приписами частини пятої статті 95 ЦПК України відповідно до якої, учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу.

Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Слід зазначити, що відповідно до вимог пункту 5.27 ДСТУ 4163-2003 "Вимоги до оформлювання документів", який затверджений Наказом Держспоживстандарту України від 7 квітня 2003 р. N 55, засвідчення копій документів здійснюється шляхом проставляння відмітки зі слів "Згідно з оригіналом", назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії.

Всупереч вищенаведеним вимогам процесуального закону, позивач додає до позову копії документів, які не засвідчені належним чином.

Частиною першою статті 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З врахуванням вищенаведеного, позовну заяву необхідно залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі наведеного, керуючись ч.1 ст. 185 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, Приватного нотаріуса Луцького районного нотаріального округу Максимяк ОСОБА_5 про визнання права власності на спадкове майно, визнання частково недійсними свідоцтв про право на спадщину, зобовязання вчинити дії - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити у строк, що не перевищує десять днів з дня отримання ним копії ухвали недоліків позовної заяви.

Роз'яснити позивачу, що у випадку невиконання вимог суду у зазначений строк, позовна заява буде вважатися неподаною та її буде повернуто.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Черняк В.В.