Справа № 727/7771/17
Провадження № 2-п/727/28/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 листопада 2018 року Шевченківський районний суд м.Чернівці в складі:

головуючого судді Чебан В.М.

при секретарі Меренчук Р.Ю.

за участю представника позивача ОСОБА_1

за участю представника заявника ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Чернівці заяву відповідача ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення суду від 17 жовтня 2017 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_4 акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк» до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В:

Заочним рішенням Шевченківського районного суду м. Чернівців від 17 жовтня 2017 року позовні вимоги позивача ОСОБА_4 акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_4 акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» заборгованість за кредитним договором №б/н від 11.10.2010 року у розмірі 46433,35 гривень та 1600 грн. судового збору.

31.10.2018 року до Шевченківського районного суду м. Чернівці від відповідача по справі ОСОБА_3 надійшла заява про перегляд заочного рішення суду від 17 жовтня 2017 року з посиланням на те, що у суду не було підстав ухвалювати заочне рішення по справі, оскільки відповідач ОСОБА_3 не був належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи судом. Зокрема, зазначена в матеріалах справи інформація про те, що відповідач ніби-то отримував повідомлення про виклик до суду є недостовірною, оскільки листоношею без його відома власноручно ставився її особистий підпис про вручення та дані обставини може підтвердити листоноша ОСОБА_5, про виклик якої в судове засідання в якості свідка відповідач заявляє відповідне клопотання. Стверджує, що неповідомлення його про виклик до суду на розгляд справи позбавило відповідача прав, передбачених ст..27 ЦПК України, зокрема, подавати докази, подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, користуватись іншими визначеними законом процесуальними правами, що в кінцевому випадку призвело до ухвалення неправильного заочного рішення судом. Звертає увагу суду на те, що він не ставив окремий підпис під документом, який збільшує строк позовної давності, а тому банк не має права стягувати з нього борг та забезпечення, якщо минув строк понад 3 роки, а для пені та штрафів 1 рік. Таким чином, вважає, що нарахування позивачем загальної заборгованості, процентів, комісії, пені, штрафів за період з 05.10.2013 року по 30.06.2017 року перевищує встановлений законодавством строк та є неправомірним. Звертає увагу суду на те, що позивачем не надано доказів на підтвердження того, що відповідач отримав Памятку клієнта, Умови та Правила надання банківських послуг, що б могло свідчити про укладений в належній формі між сторонами договір про надання банківських послуг. При цьому, в наданій позивачем анкеті-заяві від 11.10.2010 року відсутні сума кредитного ліміту, номер кредитної картки, термін її дії, з якими саме Умовами та Правилами надання банківських послуг ознайомився відповідач; заява не містить узгодження в письмовій формі умов щодо розміру кредиту, процентів, розміру штрафу та пені, виду картки та її номер.

На основі викладеного просить суд скасувати вказане заочне рішення та призначити справу до розгляду в загальному порядку.

Представник заявника адвокат ОСОБА_2 в судовому засіданні заяву про перегляд заочного рішення підтримав, просив суд переглянути заочне рішення.

Представник позивача в судовому засіданні вимоги заяви про перегляд заочного рішення суду не визнала, просила суд відмовити у її задоволенні.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_6 суду пояснила, що працює листоношею Укрпошти та обслуговує місце проживання ОСОБА_3 Вказала, що дійсно вона була зобовязана вручати рекомендовані повідомлення з суду відповідачу під розписку, однак потрапити до місця проживання відповідача вона не мала можливості через те, що його помешкання замкнено, там наявні собаки. Таким чином, вона кидала повідомлення про виклик у поштову скриньку відповідача, власноручно розписуючись про отримання останнім повідомлень, хоча й повинна була вручати повідомлення особисто йому в руки.

Суд, заслухавши пояснення представників сторін, свідка, дослідивши письмові матеріали справи, вважає, що заява про перегляд заочного рішення суду підлягає до задоволення з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач в заяві про перегляд заочного рішення суду вказує, що в суду не було підстав ухвалювати заочне рішення, оскільки відповідачу по справі не було відомо про час і місце розгляду справи, оскільки відповідача ОСОБА_3 не було належним чином повідомлено про дату, час та місце розгляду справи судом. При цьому, як вбачається з матеріалів справи, судові повістки про виклик до суду на 05.10.2017 року (а.с.53) та 17.10.2017 року (а.с.58), а також копія рішення суду (а.с.63) були отримані адресатом, однак згідно наданих суду пояснень свідка ОСОБА_6, яка працює листоношею, саме вона власноручно розписувалась за одержувача, не вручаючи ОСОБА_3 повістки та копію рішення особисто. Таким чином, суд приходить до висновку, що відповідач по справі ОСОБА_3 дійсно був позбавлений можливості надати у встановлений ухвалою суду про відкриття провадження по справі строк заперечення на позов ПАТ КБ «Приватбанк», надавати заперечення по суті позову, заявляти клопотання та заяви по суті спору.

Окрім того, згідно положень статті 257 ЦК України, загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. В частині 3 статті 267 ЦК України вказано, що позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Положення ч.4 статті 267 ЦК України передбачають, що сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. При цьому, ОСОБА_3 участі в судовому засіданні не приймав та відповідне клопотання суду заявити не міг.

Таким чином, судом встановлено, що відповідач не зявився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин, окрім того, по суті заявником представлено відповідні докази та твердження, які можуть бути підставою для перегляду оскаржуваного заочного рішення суду та мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Частиною 1 ст.288 ЦПК України передбачено, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не зявився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Згідно ч.3 ст.287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення.

За наведених обставин, суд вважає, що наявні підстави для скасування зазначеного заочного рішення суду від 17.10.2017 року, а тому заява відповідача про перегляд заочного рішення підлягає задоволенню.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 258-260,287-288 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву відповідача ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення суду від 17 жовтня 2017 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_4 акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк» до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості задовольнити.

Заочне рішення Шевченківського районного суду м.Чернівці від 17 жовтня 2017 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_4 акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк» до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості - скасувати, призначити справу до розгляду за правилами загального позовного провадження на 28 листопада 2018 року на 16 годину 30 хвилин.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ :