Справа№690/48/18
Провадження №2/690/54/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 травня 2018 року Ватутінський міський суд Черкаської області

в складі: головуючого судді Пасацької Л.А.

при секретарі: Вельган А.І.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі засідань приміщення суду клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи (посмертної) в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи: приватний нотаріус Ватутінського міського нотаріального округу Черкаської області, ОСОБА_3, ОСОБА_4 та ОСОБА_5, - про визнання заповіту недійсним,

В с т а н о в и в :

Позивач, ОСОБА_1М, звернулась до суду із позовом до ОСОБА_2, треті особи: приватний нотаріус Ватутінського міського нотаріального округу Черкаської області, ОСОБА_3, ОСОБА_4 та ОСОБА_5, - про визнання заповіту недійсним.

У підготовчому судовому засіданні позивач та її представник, ОСОБА_6, заявили клопотання про призначення в справі судової почеркознавчої експертизи (посмертної), проведення якої просили доручити Незалежному інституту судових експертиз, оплату віднести за рахунок позивача. Просили провадження у справі зупинити.

Відповідач та його представник ОСОБА_7, третя особа приватний нотаріус ОСОБА_3, у судовому засіданні заперечили проти задоволення заявленного 10.05.2018 р. клопотання про призначення експертизи, яке повинно бути подане одночасно з поданням позовної заяви, чим порушено вимоги ч.3 ст. 177 ЦПК України. Щодо зупинення провадження в справі поклались на розсуд суду.

Треті особи, ОСОБА_4 та ОСОБА_5, у судове засідання не зявились, про судове засідання повідомлені належним чином, поважність причини неявки суду не повідомили, проте їх неявка не є підставою для відкладення підготовчого засідання відповідно до ст.223 ЦПК України.

Суд, зясувавши думку учасників справи щодо призначення почеркознавчої експертизи (посмертної), дійшов до наступних висновків.

У підготовчому судовому засіданні суд вирішує питання про призначення експертизи (п.8 ч.2 ст. 197 ЦПК України).

Суд залишає без розгляду заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом (ст. 222 ЦПК України).

Згідно вимог ч.3 ст.177 цього Кодексу у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо.

Натомість встановлений для позивача обовязок положенням ст.177 ЦПК України передбачає: додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб; документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону; всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги; копія (або оригінал) оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребовування; довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Заперечення представника відповідача та третьої особи з приводу пропуску позивачем строку подачі відповідного клопотання, яке мало було додано до позовної заяви, не ґрунтується на вимогах закону, оскільки клопотання про призначення експертизи є правом позивача, а не обовязком, при цьому строк його подачі під час розгляду справи за правилами загального позовного провадження визначається виключно в межах підготовчого засідання, що було дотримано, а тому відсутні підстави для залишення його без розгляду.

Відповідно до положень ст.103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для зясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, розяснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобовязаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Відповідно до вимог Наказу Міністерства юстиції України від 08.10.1998 р. №53/5 "Про затвердження Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень" основними видами (підвидами) експертизи є … почеркознавча експертиза (посмертна).

Суд, з урахуванням думки учасників справи, перевіривши надані матеріали, вважає необхідним призначити судову почеркознавчу (посмертну) експертизу, на вирішення якої поставити конкретизоване судом питання щодо виконання в оспорюваному заповіті підпису та напису ОСОБА_8 Лікувною особисто чи іншою особою, що необхідно з метою дотримання вимог щодо належності доказів, з урахуванням орієнтовного переліку вирішуваних питань, визначеного Наказу Міністерства юстиції України від 08.10.1998 р. №53/5, оскільки для зясування цього питання, що має суттєве значення для справи, необхідні спеціальні знання, а стороною не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань.

Відхилити заявлені представником позивача питання з приводу виконання підпису та рукописного тексту у заповіті ОСОБА_2 та ОСОБА_1, які не є предметом доказування в цій справі.

При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно (ст.103 ЦПК України).

Учасники справи заперечили проти доручення проведення судової почеркознавчої експертизи (посмертної) заявленому в клопотанні «Незалежному Інституту судових експертиз», просили доручити «Черкаському відділенню Київського НДІСЕ».

Суд, заслухавши заперечення сторін, вважає необхідним доручити проведення судової почеркознавчої експертизи (посмертної) зокрема одному з визначених атестованих судових експертів Київського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України, який має відповідну кваліфікацію для проведення цього виду експертиз, що необхідно для обєктивності її проведення.

Згідно ч.1 ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Згідно вимог «Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень», затвердженої Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 №53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5) у разі неможливості предявити вільні та умовно-вільні зразки (смерть виконавця…) як зразки слід надавати документи або інші папери, на яких рукописні тексти (підписи) достовірно виконані особою, щодо якої ставиться питання з ідентифікації її як виконавця досліджуваного рукопису (наприклад, заяву про отримання паспорта (форма № 1), паспорт, різного роду посвідчення, на яких є власноручний підпис, тощо).

Суд, обговоривши попередньо з учасниками справи надання експерту вільних та умовно-вільних зразків (смерть виконавця…), встановив наступні письмові докази, які містять достовірні зразки підпису ОСОБА_8, померлої 01.01.2017 р., вчиненні нею за життя, які можуть бути використані експертом під час проведення посмертної почеркознавчої експертизи: заповіти, заява про отримання паспорта (форма № 1), заява про втрату (заміну, викрадення тощо) паспорту, оригінал паспорту, на яких є власноручний підпис виконавця.

Відповідно до ч. 4 ст. 139 ЦПК України суд вважає необхідним всі витрати на оплату експертизи покласти на сторону, яка заявила клопотання про проведення експертизи.

Відповідно до вимог статті 72 ЦПК України експерт має право: 1) ознайомлюватися з матеріалами справи; 2) заявляти клопотання про надання йому додаткових матеріалів і зразків, якщо експертиза призначена судом; 3) викладати у висновку експертизи виявлені в ході її проведення факти, які мають значення для справи і з приводу яких йому не були поставлені питання; 4) бути присутнім під час вчинення процесуальних дій, що стосуються предмета і обєктів дослідження; 5) для цілей проведення експертизи заявляти клопотання про опитування учасників справи та свідків; 6) користуватися іншими правами, що надані Законом України "Про судову експертизу".

Призначений судом експерт може відмовитися від надання висновку, якщо надані на його запит матеріали недостатні для виконання покладених на нього обовязків. Заява про відмову повинна бути вмотивованою.

Суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках … призначення судом експертизи (ст. 252 ЦПК України).

Відповідно до ст. 110 цього Кодексу висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.

З цих підстав, враховуючи кількість сторін, заявлених свідків та обсяг письмових доказів, що вимагають значного часу для їх дослідження судом, при цьому висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами, з огляду на відсутність процесуального обовязку щодо зупинення провадження у справі, а тому суд вважає можливим продовжити судових розгляд.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 103, 104, 139, 353 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Клопотання задовольнити частково.

В цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи: приватний нотаріус Ватутінського міського нотаріального округу Черкаської області, ОСОБА_3, ОСОБА_4 та ОСОБА_5, про визнання заповіту недійсним, - призначити судову почеркознавчу експертизу (посмертну), на вирішення якої поставити наступне питання:

ОСОБА_9, ІНФОРМАЦІЯ_1, чи іншою особою виконаний рукописний текст та підпис «Заповіт прочитано мною вголос і підписано особисто. ОСОБА_5.» в графі «Підписи» заповіту, складеному 16 червня 2016 р. о 15 год. 20 хв. в м. Ватутіне Черкаської області і посвідченому приватним нотаріусом Ватутінського міського нотаріального округу Черкаської області, ОСОБА_3, зареєстровано в реєстрі за №1990?

Проведення експертизи доручити експерту Київського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України (01601, вул. Володимирська, 15, м. Київ), з Державного реєстру атестованих судових експертів, який має відповідну кваліфікацію для проведення цього виду судових експертиз, попередивши його про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та відмову без поважної причини від виконання покладених на нього обовязків.

Витрати на оплату судової експертизи віднести за рахунок позивача, ОСОБА_1 (20400, АДРЕСА_1).

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення, а якщо ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, учасник справи має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи до Апеляційного суду Черкаської області через Ватутінський міський суд Черкаської області, а матеріали справи надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Головуючий суддя: Л.А. Пасацька