Справа №305/433/18
Провадження по справі 2/305/414/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.05.2018 Рахівський районний суд Закарпатської області

у складі: головуючої судді - Бліщ О.Б.

секретаря с/з - ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Рахів в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства ОСОБА_2 "Приват Банк" до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості,-

ВСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство ОСОБА_2 "Приват Банк" звернулося в суд з позовом до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості.

Позовні вимоги мотивує тим, що відповідно до укладеного договору б/н від 26.01.2016, ОСОБА_3, отримала кредит у розмірі 2000 гривень у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку, зі сплатою відсотків за користування кредитом, з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки. Відповідачка підтвердила свою згоду на те, що підписана заява разом з "Умовами та правилами надання банківських послуг", "Правилами користування платіжною карткою", складає між нею та банком договір, що підтверджується підписом у заяві. Договором передбачено порядок та умови погашення кредиту, погашення заборгованості по кредиту, сплата нарахованих за період користування кредитом відсотків, комісія за користування кредитом та інших витрат. У порушення умов договору відповідачка зобов'язання за вказаним договором належним чином не виконала, у зв'язку з чим, станом на 04.03.2018 має заборгованість в сумі 13565,40 гривень, що складається з наступного: 2027,51 гривень - заборгованість за кредитом; 933 гривень - заборгованість по процентам за користування кредитом; 9482,73 гривень - заборгованість за пенею; 500 гривень - штраф (фіксована частина), 622,16 гривень - штраф (процентна складова). На підставі наведеного просили стягнути з відповідачки, в їхню користь заборгованість за кредитним договором б/н від 26.01.2016 в сумі 13565,40 гривень та судові витрати понесені банком при подачі даної позовної заяви до суду.

Сторони в судове засідання не викликались відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України. Жодна з сторін не надала суду клопотання про їх виклик в судове засідання. В ухвалі про відкриття провадження у справі від 29.03.2018 відповідачці був наданий строк протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі, на подачу відзиву на позовну заяву. Відзиву на день судового розгляду справи відповідачка ОСОБА_3, суду не надіслала. Однак, відповідачка надала суду заяву, в якій просить зважаючи на її важке матеріальне становище, зменшити їй розмір пені.

Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд, вважає можливим вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши їх доказами, суд прийшов до наступного висновку.

Згідно ст.1046 ЦК України за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, а позичальник зобовязується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.

У відповідності до ст.1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов'язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобовязується повернути кредит та сплатити проценти.

Судом встановлено, що, відповідно до укладеного договору б/н від 26.01.2016, ОСОБА_3, отримала кредит у розмірі 2000 гривень, у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку, зі сплатою відсотків за користування кредитом, з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки. Відповідачка підтвердила свою згоду на те, що підписана заява разом з "Умовами та правилами надання банківських послуг", "Правилами користування платіжною карткою", складає між нею та банком договір, що підтверджується підписом у заяві. Договором передбачено порядок та умови погашення кредиту, погашення заборгованості по кредиту, сплата нарахованих за період користування кредитом відсотків, комісія за користування кредитом та інших витрат.

У відповідності до ст.ст. 526, 611 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. У разі порушення зобовязання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: сплата неустойки (пені).

Як вбачається з матеріалів справи, у порушення умов договору, відповідачка зобов'язання за вказаним договором належним чином не виконала, у зв'язку з чим станом на 04.03.2018 має заборгованість в сумі 13565,40 гривень, що складається з наступного: 2027,51 гривень - заборгованість за кредитом; 933 гривень - заборгованість по процентам за користування кредитом; 9482,73 гривень - заборгованість за пенею; 500 гривень - штраф (фіксована частина), 622,16 гривень - штраф (процентна складова).

Якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов'язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу (частина перша статті 1050 ЦК України).

Відповідно до частини другої статті 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Стягнення з боржника, який порушив грошове зобовязання, сум індексації грошового боргу та процентів не перешкоджає стягненню у передбачених законом або договором випадках неустойки (пені) за прострочення виконання грошового зобовязання, оскільки відповідно до частини першої статті 550 ЦК України право на неустойку виникає незалежно від наявності у кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов'язання.

Згідно із частиною третьою статті 549 ЦК України пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання.

Предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно.

Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства. Розмір неустойки, встановлений законом, може бути збільшений у договорі (частини перша, друга статті 551 ЦК України).

Частиною третьою статті 551 ЦК України передбачено, зокрема, що розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків.

Отже, частина третя статті 551 ЦК України з урахуванням положень статті 3 ЦК України щодо загальних засад цивільного законодавства та частини четвертої статті 12 ЦПК України щодо обовязку суду сприяти сторонам у здійсненні їхніх прав дає право суду зменшити розмір неустойки (пені) за умови, що її розмір значно перевищує розмір збитків. До вказаного висновку дійшов й Верховний суд України у своїй постанові від 03.09.2014 у справі 6-100цс14.

Так, судом встановлено, що розмір пені, яку просить стягнути позивач - 9482,73 грн. в декілька раз перевищує розмір збитків. З доданих відповідачкою довідки Управління соціального захисту населення Рахівської РДА № 465 від 26.04.2018, акту обстеження житлово-побутових умов та копії свідоцтва про народження дитини, судом встановлено, що ОСОБА_3 на даний час знаходиться в скрутному матеріальному становищі, ніде не працює, отримує допомогу при народженні дитини, інших доходів не має, має на утриманні малолітню дитину, проживає в будинку який знаходиться в аварійному стані, тому, на думку, суду розмір пені, яка буде стягуватись судом, слід зменшити до 2000 гривень.

Згідно ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов'язання.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

Враховуючи те, що позивачем надано обґрунтовані та правові докази порушення та невиконання відповідачкою умов договору, а відповідачкою жодних доказів на протилежне не представлено, суд вважає, що позов підлягає до часткового задоволення, а саме зменшення суми пені.

На підставі ст. 141 ЦПК України, з відповідачки необхідно стягнути в користь ПАТ КБ "Приват Банку" судові витрати в сумі 1762 гривень судового збору.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 76-81, 89, 141, 178, 263-265, 273, 279, 354, 355, п.15.5 Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити частково.

Стягнути, з ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, ІПН: НОМЕР_1, мешканки ІНФОРМАЦІЯ_2 на користь Публічного акціонерного товариства ОСОБА_2 банк "ПриватБанк", юридична адреса: 01001, м. Київ, вул. Грушевського, буд. 1 Д, , рахунок №3111, МФО №305299 заборгованість за кредитним договором б/н від 26.01.2016 в розмірі 6082 (шість тисяч вісімдесят дві) гривні 67 копійок, а саме: 2027 (дві тисячі двадцять сім) гривень 51 копійка - заборгованість за кредитом; 933 (дев'ятсот тридцять три) гривні - заборгованість по процентам за користування кредитом; 2000 (дві тисячі) гривень - заборгованість за пенею; 500 (п'ятсот) гривень - штраф (фіксована частина), 622 (шістсот двадцять дві) гривні 16 копійок - штраф (процентна складова).

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ПАТ КБ "Приват Банк" 1762 (одну тисячу сімсот шістдесят дві) гривні судових витрат.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його складання безпосередньо до Апеляційного суду Закарпатської області або через Рахівський районний суд.

Головуюча: Бліщ О.Б.