20.12.2018 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:
головуючого судді Дорошинської В.Е.
за участю секретаря Рєпи А.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділення частки в натурі із майна співвласників та визначення порядку користування земельною ділянкою, -
Відповідно до п. 9 ч. 1 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності редакцією ЦПК, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності редакцією ЦПК.
Представник позивача в судове засідання надав заяву, в якій просив проводити розгляд справи без його участі.
Відповідач в судове засідання не зявилася, про дату та час проведення розгляду справи була повідомлена належним чином, причини неявки суду не повідомила.
Суд вважає можливим постановити заочне рішення на підставі наявних у матеріалах справи доказів в порядку ст. 280 ЦПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Розглянувши матеріали справи, судом встановлені наступні обставини та відповіді їм правовідносини.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 належить 39/100 часток житлового будинку з господарчими та побутовими будівлями та спорудами за адресою: м. Херсон, с. Приозерне, вул. Садова, 25 на підставі договору купівлі-продажу частки житлового будинку від 31.07.2013 року, посвідченого приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Херсонської області ОСОБА_3, що також підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №7401905 від 31.07.2013 року.
Як вбачається з витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №9493394 від 17.09.2013 року власником інших 61/100 частин вказаного житлового будинку є ОСОБА_2.
Відповідно до ст.316 ЦК України - правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.
Відповідно до ст.317 ЦК України - власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.
Відповідно до ст.319 ЦК України - власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд; власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону; при здійсненні своїх прав та виконанні обов'язків власник зобов'язаний додержуватися моральних засад суспільства; усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав.
Відповідно до ст.367 ЦК України - майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними.
Згідно з ч.1 ст.356 Цивільного кодексу України, власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.
За загальним правилом, виходячи з аналізу змісту норм статей 183, 358, 364 ЦК України, можна дійти висновку, що виділ часток (поділ) нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін буде виділено нерухоме майно, яке за розміром відповідає розміру часток співвласників у праві власності.
Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників, то з урахуванням конкретних обставин такий поділ (виділ) можна провести зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась.
З огляду на викладене суд приходить до висновку про можливість виділу сторонам часток у спільному майні, запропонованого експертом у висновку судової будівельно-технічної експертизи №57/2017 від 28.05.2018 року.
Відповідно до ч.3 ст.364 Цивільного кодексу України, у разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації.
Відповідно до положень ч.1 ст.377 ЦК України та ч.ч.1, 2, 4 ст.120 ЗК України до особи, яка набула право власності на жилий будинок, будівлю або споруду, розміщені на земельній ділянці, що перебуває у власності іншої особи, переходить право власності на земельну ділянку або її частину, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення.
Якщо жилий будинок, будівля або споруда розміщені на земельній ділянці, що перебуває у користуванні, то в разі набуття права власності на ці об'єкти до набувача переходить право користування земельною ділянкою, на якій вони розміщені, на тих самих умовах і в тому ж обсязі, що були у попереднього землекористувача.
У разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду кількома особами право на земельну ділянку визначається пропорційно до часток осіб у праві власності жилого будинку, будівлі або споруди.
Відповідно до ст.86 ЗК України - земельна ділянка може знаходитись у спільній власності з визначенням частки кожного з учасників спільної власності (спільна часткова власність) або без визначення часток учасників спільної власності (спільна сумісна власність).
Відповідно до ст.88 ЗК України - володіння, користування та розпорядження земельною ділянкою, що перебуває у спільній частковій власності, здійснюються за згодою всіх співвласників згідно з договором, а у разі недосягнення згоди - у судовому порядку. Учасник спільної часткової власності має право вимагати виділення належної йому частки із складу земельної ділянки як окремо, так і разом з іншими учасниками, які вимагають виділення, а у разі неможливості виділення частки - вимагати відповідної компенсації.
Учасник спільної часткової власності на земельну ділянку має право на отримання в його володіння, користування частини спільної земельної ділянки, що відповідає розміру належної йому частки.
Як роз'яснив Пленум Верховного Суду України у п. 19 постанови № 7 від 16.04.2004 року із наступними змінами «Про практику застосування судами земельного законодавства при розгляді цивільних справ», у справах за позовом учасників спільної власності на землю про встановлення порядку володіння й користування спільною земельною ділянкою, на якій розташовані належні їм жилий будинок, господарські будівлі та споруди, суд з'ясовує і враховує можливість нормального користування будинком і здійснення догляду за ним, розташування господарських будівель, споруд, необхідність зведення будівель, розташування плодово-ягідних насаджень співвласників, можливість проходу з вулиці на подвір'я тощо.
Відповідно до висновку судової будівельно-технічної експертизи №57/2017 від 28.05.2018 року запропоновано один варіант визначення порядку користування земельною ділянкою між співвласниками.
ОСОБА_1 з часткою 39/100 пропонується до виділу в користування окрема земельна ділянка площею 410 кв.м. на якій розташовані обєкти нерухомості, що йому виділяються. Прохід на земельну ділянку з боку вулиці Садової передбачено через фактично існуючу хвіртку.
ОСОБА_2 з часткою 61/100 пропонується до виділу в користування окрема ізольована земельна ділянка площею 490 кв.м. на якій розташовані обєкти нерухомості. Прохід на земельну ділянку передбачено з боку вулиці Садової через фактично існуючі ворота.
Межа, що розділятиме земельну ділянку площею 410 кв.м. та земельну ділянку площею 490 кв.м. співвласників описується наступним чином: вихідна точка розташована на фасадній межі земельної ділянки з вул. Садовою на відстані 13,30 м. від суміжного землекористувача за адресою вул. Садова, 27; від вихідної точки на відстань 7,83 м. в глиб ділянки, до фасадної стіни житлового будинку літ. «А» до точки, що розташована на межі поділу приміщень в житловому. Далі межа проходить під плямою забудови та відповідає межі поділу приміщень в домоволодінні. Межа прямує від точки, що розташована на стіні протилежній до фасадної, на лінії розмежування приміщень в прибудові літ. «а2» та жилій прибудові літ. «А1» до точки, що розташована на межі з суміжним землекористувачем по вул. Шаталова, 24, на відстані 9,30 м. від суміжного землекористувача за адресою вул. Садова, 27.
У звязку з викладеним, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню.
Керуючись ст.ст.183, 316, 317, 319, 356, 358, 364, 367, 369, 377 ЦК України, ст.ст.86, 88, 120 ЗК України, ст.ст. 6-13, 81, 133, 258, 259, 263, 264, 265, 280-283, 354 ЦПК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділення частки в натурі із майна співвласників та визначення порядку користування земельною ділянкою задовольнити.
Виділити у власність ОСОБА_1 наступні приміщення та споруди: в житловій прибудові літ. «А1» житлове приміщення 1-6 площею 18,2 кв.м.; в прибудові літ. «а» приміщення коридору І площею 10,8 кв.м.; в прибудові літ. «а2» приміщення кухні-їдальні ІІІ площею 22,2 кв.м.; приміщення бані ІV площею 5,1 кв.м.; приміщення комори V площею 2,5 кв.м.; літ. «В» сарай, літ. «Д» сарай; літ. «Л» навіс; водопровід №1; хвіртку №4; частину огорожі №3 довжиною 13,30 м., що загалом становить 46/100 частини домоволодіння за адресою м. Херсон, с. Приозерне, вул. Садова, 25.
Виділити у власність ОСОБА_2 наступні приміщення та споруди: в житловому будинку літ. «А» житлове приміщення 1-1 площею 11,6 кв.м.; житлове приміщення 1-2 площею 20,1 кв.м.; житлове приміщення 1-3 площею 8,8 кв.м.; житлове приміщення 1-4 площею 8,9 кв.м.; в прибудові літ. «а» приміщення ІІ площею 6,8 кв.м.; в прибудові літ. «А1» приміщення кухні 1-5 площею 12,2 кв.м.; в прибудові літ. «а3» приміщення прибудови VI площею 9,7 кв.м.; приміщення туалету VII площею 2,9 кв.м.; ворота №2; огорожу №3 довжиною 10,95 м., що загалом становить 54/100 частини домоволодіння за адресою м. Херсон, с. Приозерне, вул. Садова, 25.
Виділити у користування ОСОБА_1 за адресою м. Херсон, с. Приозерне, вул. Садова, 25 окрему земельну ділянку площею 410 кв.м. Прохід на земельну ділянку з боку вулиці Садової передбачено через фактично існуючу хвіртку.
Виділити у користування ОСОБА_2 за адресою м. Херсон, с. Приозерне, вул. Садова, 25 окрему ізольовану земельну ділянку площею 490 кв.м. Прохід на земельну ділянку передбачено з боку вулиці Садової через фактично існуючі ворота.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.
Суддя В.Е. Дорошинська