КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження Головуючий у 1-й інстанції - Юзькова О.Л.
№22-ц/824/5908/2018 Доповідач - Українець Л.Д.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 грудня 2018 року Київський апеляційний суд у складі:

судді-доповідача Українець Л.Д.

суддів Оніщука М.І.,

Шебуєвої В.А.,

розглянув у письмовому провадженні цивільну справу за апеляційною скаргою Публічного акціонерного товариства «УкрСиббанк» на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 02 листопада 2018 року в справі за заявою Публічного акціонерного товариства «УкрСиббанк» про забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно в справі за позовом Публічного акціонерного товариства «УкрСиббанк» до ОСОБА_3, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Грек Анжеліки Василівни, треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Ректайм», ОСОБА_5 про визнання недійсним договору купівлі-продажу, скасування запису про державну реєстрацію права власності, -

В С Т А Н О В И В

У червні 2018 року Публічне акціонерне товариство «УкрСиббанк» звернулося в суд з позовом до ОСОБА_3, Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ГрекАнжеліки Василівни про визнання недійсним договору купівлі-продажу, скасування запису про державну реєстрацію права власності.

У листопаді 2018 року ПАТ «УкрСиббанк» подало заяву до про вжиття заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно, а саме: нежиле приміщення АДРЕСА_1.

Заява мотивована тим, що не накладення арешту на нерухоме майно може привести до того, що ОСОБА_3 відчужить іпотечне майно третім особам, оскільки станом на сьогодні розглядається три позовні заяви ОСОБА_3 про визнання дій державної виконавчої служби, ДП «Сетам» неправомірними та зобов'язати вчинити дії. Не накладення арешту на нерухоме майно призведе до неможливості у подальшому виконання рішення Господарського суду м. Києва від 19.07.2016 року, яким позовні вимоги АТ «УкрСиббанк» задоволено.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 02 листопада 2018 року заяву повернуто заявнику.

Не погоджуючись з ухвалою суду, ПАТ «УкрСиббанк» просить скасувати ухвалу та ухвалити нове судове рішення, яким заяву про забезпечення позову задовольнити в повному обсязі.

Зазначає, що суд першої інстанції передчасно повернув заяву про забезпечення позову та позбавив АТ «УкрСиббанк» процесуальних можливостей захисту його прав та інтересів, в тому числі шляхом надання додаткових пояснень щодо зустрічного забезпечення позову.

Вказує, що висновок суду стосовно того, що в заяві відсутнє обґрунтування загрози невиконання майбутнього рішення суду в разі задоволення позову є помилковим, оскільки в заяві про забезпечення позову апелянт надавав обґрунтування щодо загрози невиконання, ухваленого в майбутньому рішення.

Заслухавши доповідь судді, вивчивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що скарга підлягає частковому задоволенню.

Повертаючи ПАТ «УкрСиббанк» заяву про забезпечення позову, суд першої інстанції виходив з того, що заява про забезпечення позову не містить пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення, а також з того, що в заяві відсутнє обґрунтування заявника, а саме, щодо загрози невиконання майбутнього рішення суду у разі задоволення позову про визнання недійсним договору купівлі-продажу, скасування запису про державну реєстрацію права власності.

З таким висновком суду колегія суддів не погоджується, виходячи з наступного.

Частиною 1 ст.151 ЦПК України передбачено, що заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) заявника, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштові індекси, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв'язку та адресу електронної пошти, за наявності; 3) предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; 4) захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; 5) ціну позову, про забезпечення якого просить заявник; 6) пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення; 7) інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

У заяві про забезпечення позову не було зазначено пропозицій щодо зустрічного забезпечення.

Проте колегія суддів вважає, що повернення заяви з цих підстав є передчасним, оскільки у відповідності до частин 3,4 ст. 153 ЦПК України, суд, розглядаючи заяву про забезпечення позову, може викликати особу, яка подала заяву про забезпечення позову, для надання пояснень або додаткових доказів, що підтверджують необхідність забезпечення позову, або для з'ясування питань, пов'язаних із зустрічним забезпеченням. У виняткових випадках, коли наданих заявником пояснень та доказів недостатньо для розгляду заяви про забезпечення позову, суд може призначити її розгляд у судовому засіданні з викликом сторін.

Разом з тим, судом не вирішувалося питання про виклик ПАТ «УкрСиббанк» для з'ясування питань, пов'язаних із зустрічним забезпеченням.

Крім того, згідно частин 1,2,3 ст. 154 ЦПК України, суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову. Суд зобов'язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: 1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або 2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

На виконання зазначених вище вимог, суд першої інстанції не вимагав від заявника забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Підстав для обов'язкового застосування зустрічного забезпечення не встановлено, оскільки місцезнаходження позивача знаходиться на території України, доказів того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача в матеріалах справи відсутні.

За таких обставин, у суду першої інстанції були відсутні підстави для повернення заяви про забезпечення позову з підстав не зазначення пропозицій заявника щодо зустрічного забезпечення.

Щодо повернення заяви з підстав відсутності обґрунтування заявника щодо загрози невиконання майбутнього рішення суду у разі задоволення позову, то колегія суддів також не погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на таке.

У пункті 3 ч. 1 ст.151 ЦПК України зазначено, що заява про забезпечення позову повинна містити, зокрема, предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову.

У заяві про забезпечення позову, ПАТ «УкрСиббанк» виклав обставини щодо обґрунтування необхідності забезпечення позову, так як вважало за потрібне, що відповідало ст. 151 ЦПК України щодо форми та змісту заяви.

Крім того, як зазначалося вище, суд, розглядаючи заяву про забезпечення позову, може викликати особу, яка подала заяву про забезпечення позову, для надання пояснень або додаткових доказів, що підтверджують необхідність забезпечення позову (ч.3 ст.153 ЦПК України). Проте, суд не викликав ПАТ «УкрСиббанк» для надання пояснень або додаткових доказів, що підтверджують необхідність забезпечення позову.

Також колегія суддів вважає, що повернення заяви про забезпечення позову з підстав відсутності обґрунтування заявника щодо загрози невиконання майбутнього рішення суду у разі задоволення позову суперечить чинному законодавству, оскільки в разі встановлення зазначених обставин це може мати наслідком відмову в задоволенні заяви про забезпечення позову, а не її повернення.

Пунктом 6 ч.1 ст. 374 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право, зокрема, скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Статтею 379 ЦПК України передбачено, що підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є:1) неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи;2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими;3) невідповідність висновків суду обставинам справи;4) порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Ураховуючи наведене, колегія суддів приходить до висновку про існування підстав для скасування ухвали суду як передчасної та направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись статтями 367, 368, 374, 379, 381-384 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В

Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «УкрСиббанк» задовольнити частково.

Ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 02 листопада 2018 року скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повне судове рішення складено 20 грудня 2018 року

Головуючий Л.Д. Українець

Судді М.І. Оніщук

В.А. Шебуєва