Справа №705/4138/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 грудня 2018 року Уманський міськрайонний суд Черкаської області

в складі: головуючої - судді Гудзенко В.Л.

при секретарі Музичук Л.В.

за участю представника позивача ОСОБА_1

представника позивача - адвоката ОСОБА_2

відповідача ОСОБА_3

представника відповідача - адвоката ОСОБА_4

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Умань клопотання ОСОБА_3 про закриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_3 про визнання заповіту недійсним, -

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Уманського міськрайонного суду знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_3 про визнання заповіту недійсним.

27.11.2018 ОСОБА_3 подав до канцелярії Уманського міськрайонного суду клопотання про закриття провадження у справі. В клопотанні зазначив, що обґрунтовуючи свої позовні вимоги, позивач зазначає, що підставою для визнання недійсності заповіту від 15 липня 2016 року складеного спадкодавцем ОСОБА_6 на користь відповідача ОСОБА_3 посвідченого секретарем Ятранівської сільської ради Уманського району Черкаської області за реєстровим №16, є та обставини, що нібито підпис в заповіті не належить заповідачу ОСОБА_6, а вчинений іншою особою, якою саме, позивач не зазначає. Вважає, що позивач вказує на вчинення кримінального правопорушення, а саме, підробку підпису в заповіті, який складений ОСОБА_6 від 15 липня 2016 року та посвідченому секретарем Ятранівської сільської ради Уманського району тобто, про вчинення посадового злочину секретарем Ятранівської сільської ради Уманського району Черкаської області. Позивач по суті зробив заяву до суду цивільної юрисдикції про вчинення злочину передбаченого ст.ст.358,366 КК України. Суди цивільної юрисдикції не наділені повноваженнями розглядати справи, які містять ознаки кримінальних правопорушень та проводити збирання доказів по таких категоріях справ. Вважає, що при відсутності вироку суду яким винні особи притягнені до кримінальної відповідальності за підроблення підпису у заповіті, даний заповіт є чинним. Відповідно до ст..44 ЦПК України подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета позову або спору, який має очевидно штучний характер, не допускається. Тому провадження по даній справі підлягає закриттю, а заборона яка надіслана державному нотаріусу Уманської районної державної нотаріальної контори видавати ОСОБА_3 свідоцтво на право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_6 померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 року, підлягає скасуванню.

Відповідач ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримав клопотання та просить його задоволити.

Представник відповідача ОСОБА_4 в судовому засіданні підтримала зазначене клопотання та просила його задоволити, доповнивши, що ОСОБА_5 згідно ч.2 ст.1257 ЦК України не належить до кола заінтересованих осіб, яка може подавати позов про визнання заповіту недійсним. Тому просить на підставі п.2 ч.1 ст.255ЦПК України провадження по справі закрити.

Представник позивача - адвокат ОСОБА_2 в судовому засіданні пояснив, що клопотання не підлягає до задоволення. ЦПК України має вичерпні підстави для закриття провадження у справі, яких на даний час немає. Можливість подачі позову про визнання заповіту недійсним передбачається Цивільним кодексом України, це є цивільно - правовий спір, який розглядається судом. Просить клопотання відхилити.

Представник позивача ОСОБА_1 в судовому засіданні підтримала думку адвоката ОСОБА_2

Суд вислухавши учасників справи, вважає, що клопотання не підлягає задоволенню виходячи із слідуючого.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, зокрема, якщо відсутній предмет спору.

Необхідність запровадження такого правила обумовлена тим, що відповідно до ст. 124 Конституції України юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір, на відміну від раніше чинної конституційної норми про те, що юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі.

Проте поняття «юридичний спір» має тлумачитися широко, виходячи з підходу Європейського суду з прав людини до тлумачення поняття «спір про право» (п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). Зокрема, Європейський суд з прав людини зазначає, що відповідно до духу зазначеної Конвенції поняття «спір про право» має розглядатися не суто технічно, йому слід надавати сутнісного, а не формального значення.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

З урахуванням викладеного, відсутність предмета спору унеможливлює вирішення справи по суті незалежно від обґрунтованості позову, а відповідно і здійснення ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів осіб.

Прикладами відсутності предмета спору можуть бути дії сторін, чи настання обставин, якщо між сторонами у зв'язку з цим не залишилося неврегульованих питань або самі сторони врегулювали спірні питання.

Оскільки право позивача на спадщину оспорюється, є невизначеність у правах і обов'язках сторін, це не дає підстав стверджувати про відсутність предмета спору у справі, а відтак підстав для закриття провадження у справі не має.

Керуючись ст. 255, 258, 260, 261 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання ОСОБА_3 про закриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_3 про визнання заповіту недійсним відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Черкаської області через суд першої інстанції протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя В.Л. Гудзенко