Справа № 659/886/18
"18" грудня 2018 р. Нижньосірогозький районний суд Херсонської області у складі: головуючого судді Цесельської О.С., секретаря судових засідань ОСОБА_1, розглянувши у відкритому судовому засіданні під час судового розгляду в смт. Нижні Сірогози Херсонської області цивільну справу за позовом акціонерного товариства КБ "Приватбанк", місцезнаходження якого: м. Київ вул. Грушевського, 1Д до ОСОБА_2, яка зареєстрована в ІНФОРМАЦІЯ_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,
Представник позивача в судове засідання не зявився, надав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, проти винесення заочного рішення не заперечує.
Відповідачка в судове засідання не зявилася, хоча про час та місце судового засідання була не одноразово повідомлена належним чином, - шляхом вручення судової повістки з повідомленням, про причини своєї неявки суду не повідомила. Відзиву на позов не подала.
Відповідно до ч. 4 ст.223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Дослідивши надані позивачем письмові докази, суд вважає, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.
В судовому засіданні встановлено, що відповідно до договору № б/н від 18.04.2011 р., укладеного між АТ КБ «ПриватБанк» та ОСОБА_2, остання отримала кредит у розмірі 3800 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок.
Вимоги про стягнення з ОСОБА_2 заборгованості за відсотками за користування кредитом у розмірі 5487 гривень 55 копійок підлягають задоволенню, оскільки підтверджені належними доказами та відповідачка відповідних заперечень не подала, на підставі частини першої статті 1054 ЦК України та умов, укладеного між сторонами договору.
Оскільки заборгованість із відповідача стягується в судовому порядку, що свідчить про неналежне виконання останнім своїх зобов'язань за договором, тому наявні підстави для стягнення з відповідача штрафних санкцій за неналежне виконання умов договору. Вимоги про стягнення з відповідача заборгованості за пенею, комісією та штрафом підлягають частковому задоволенню з огляду на таке.
Відповідно до статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання.
За положеннями статті 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.
Пунктом 1.1.5.25 Умов та правил надання банківських послуг передбачено, що за несвоєчасну оплату послуг, клієнт платить банку за кожним випадком порушення пеню у розмірі 1 % від суми заборгованості, за кожен день прострочення.
У той же час, згідно з пунктом 2.1.1.7.6 цих Умов та правил надання банківських послуг передбачено, що при порушенні клієнтом строків платежів за будь-яким грошовим зобов'язанням більше ніж на 30 днів клієнт зобов'язаний сплатити банку штраф у розмірі 500,00 грн + 5 % від суми заборгованості за кредитним лімітом.
Зміст наведених положень Умов та правил надання банківських послуг свідчить про те, що вони передбачають за одні і ті ж порушення застосування як пені, так і штрафу, тобто різних видів цивільно-правової відповідальності. Оскільки відповідно до статті 549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення суперечить положенням статті 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення, а тому стягненню з відповідача на користь позивача підлягає лише пеня в розмірі 6664,87 гривень.
Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України. З відповідачки на користь позивача підлягають стягненню документально підтверджені витрати по оплаті судового збору, виходячи з розміру задоволених позовних вимог, що у відсотковому відношенні становить 92,55 %, тобто 1630,73 гривень.
На підставі ст. 526, 527, 530, 625, 1050,1054 ЦК України, керуючись ст.ст. 141, 263-265,280 ЦПК України, суд, -
Позов акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_2 (ІПН НОМЕР_1, яка зареєстрована в ІНФОРМАЦІЯ_1) на користь акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» судові витрати по справі, що складаються із судового збору в сумі 1630,73 гривень.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення не було вручене в день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
На рішення можуть бути подані апеляційні скарги протягом 30 днів з дня його складення до Херсонського апеляційного суду.
Суддя: ОСОБА_3