Справа № 357/1818/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 травня 2018 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Бондаренко О. В. ,

при секретарі Бондаренко Н. В.,

розглянувши у підготовчому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про розірвання шлюбу -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з даним позовом 22.02.2018 року мотивуючи тим, що перебуває з відповідачем в зареєстрованому шлюбі з 01.10.2011 року, від спільного життя мають дочку ОСОБА_3,ІНФОРМАЦІЯ_1. Причиною звернення до суду з даним позовом є те, що сімейне життя з відповідачем не склалось, останнім часом між ними зникло почуття любові та поваги один до одного, відсутнє взаєморозуміння та спільні інтереси, вони припинили сімейно шлюбні відносини, ведення спільного господарства, шлюб носить формальний характер, тому просить його розірвати.

Позивач ОСОБА_1 подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить шлюб розірвати та залишити за ним судові витрати у справі.

Відповідач ОСОБА_2 подала до суду заяву про розгляд справи без її участі, просила шлюб розірвати та після розірвання шлюбу змінити прізвище на «Щасливець».

Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Згідно ч. 1 ст. 24 Сімейного кодексу України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушення жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Згідно ч. 3 ст. 105 Сімейного кодексу України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Згідно до ст. 110 Сімейного кодексу України, позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.

Відповідно до ст. 112 СК України, суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Відповідно до ч. 2 ст. 114 СК України, у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Судом встановлено, що сторони зареєстрували шлюб 01.10.2011 року у відділі ДРАЦС Білоцерківського міськрайонного управління юстиції у Київській області, актовий запис № 1476, від спільного життя мають дочку ОСОБА_3,ІНФОРМАЦІЯ_1, протягом тривалого часу сімейно шлюбні стосунки не підтримують, не ведуть спільного господарства, сімя розпалась остаточно і подальше перебування сторін у шлюбі суперечить їх інтересам, що підтверджено матеріалами справи та визнається сторонами.

Отже, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення, оскільки сторони мають стійке волевиявлення щодо розірвання шлюбу.

Згідно ст. 141 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

Позивач сплатив при подачі позову судовий збір в розмірі 704, 80 грн. ( а.с.1) та заявив клопотання про залишення судових витрат за ним.

Керуючись ст.ст. 110 - 114 СК України, ст.ст. 12, 76 81, 200, 206, 223, 258, 259, 264 265, 268, 354, 355 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про розірвання шлюбу, задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 01.10.2011 року у відділі ДРАЦС Білоцерківського міськрайонного управління юстиції у Київській області, актовий запис № 1476, розірвати.

Прізвище відповідача ОСОБА_2 після розірвання шлюбу змінити на дошлюбне «Щасливець».

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Апеляційного суду Київської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду.

СуддяОСОБА_4