Єдиний унікальний номер: 448/1552/17
Провадження № 2/448/390/18
Р І Ш Е Н Н Я

І м е н е м У к р а ї н и

19.11.2018 року Мостиський районний суд Львівської області в складі:

головуючого судді Кічака Ю.В.,

при секретарі судового засідання Шегинській Л.М.

з участю прокурора Білозір О.М.,

та представника відповідачів ОСОБА_1, ОСОБА_2 адвоката ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Мостиська цивільну справу за позовом заступника керівника Городоцької місцевої прокуратури Львівської області до Судововишнянської міської ради Мостиського району Львівської області, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про визнання незаконними рішень органу місцевого самоврядування та витребування земельної ділянки,

в с т а н о в и в:

Заступник керівника Городоцької місцевої прокуратури Львівської області звернувся до суду із вказаним позовом. Позовні вимоги мотивовано тим, що спірна земельна ділянка площею 0,1га, кадастровий номер :02:002:0374 по вул.1-го Листопада, буд.27А в м.Судова Вишня Мостиського району Львівської області була передана у спільну часткову власність відповідачу ОСОБА_1 та її рідній сестрі відповідачу ОСОБА_2 ухвалою 2 сесії 7го скликання Судововишнянської міської ради Мостиського району Львівської області №18 від 17.01.2017р. «Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд ОСОБА_1, ОСОБА_2М.», на підставі ухвали 2 сесії 7го скликання Судововишнянської міської ради Мостиського району Львівської області №32 від 02.02.2016р. «Про надання дозволу на виготовлення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд ОСОБА_1, ОСОБА_2М.», за прийняття якої голосувала відповідач ОСОБА_1, яка, будучи депутатом даної міської ради, при голосуванні не повідомила про наявний реальний конфлікт інтересів та вчинила дії в умовах реального конфлікту інтересів (голосувала за на сесії ради).

Вказує, що постановою Мостиського районного суду Львівської області від 04.07.2017р. констатовано наявність у діях ОСОБА_1 складу корупційних адміністративних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП та до неї застосовано адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 3400 гривень.

Зазначає, що у подальшому відповідачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 зареєстрували право власності на виділену земельну ділянку з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування будинку, господарських будівель та споруд (присадибна ділянка) площею 0,1 га (кадастровий номер :02:002:0374) за адресою: м.Судова Вишня, вул.1-го Листопада, земельна ділянка 27а Мостиського району Львівської області, про що державним реєстратором Судововишнянської міської ради Мостиського району Львівської області ОСОБА_4 внесено запис до державного реєстру речових прав на нерухоме майно під реєстраційним номером обєкта нерухомого майна №224, номер запису про право власності 20010522.

З огляду на наведене, зокрема ту обставину, що ухвала 2 сесії 7го скликання Судововишнянської міської ради Мостиського району Львівської області №32 від 02.02.2016р. «Про надання дозволу на виготовлення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд ОСОБА_1, ОСОБА_2М.» була прийнята внаслідок вчинення депутатом ради ОСОБА_1 корупційного адміністративного правопорушення, позивач просить суд визнати незаконними зазначені вище рішення (ухвали) органу місцевого самоврядування №32 від 02.02.2016р. та №18 від 17.01.2017р., витребувати з володіння відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в комунальну власність територіальної громади Судововишнянської міської ради Львівської області спірну земельну ділянку.

Представник відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_1 адвокат ОСОБА_3 подав до суду відзиви на позовну заяву, у яких проти задоволення позову заперечує. Покликається на те, що з системного аналізу норм Закону України «Про запобігання корупції» вбачається, що наявність потенційного або реального конфлікту інтересів не тягне за собою автоматичної недійсності прийнятих рішень колегіального органу та лише у визначених законом випадках може впливати на втрату правомочності органу. Вказує, що на пленарному засіданні Судововишнянської міської ради Мостиського району Львівської області 02.02.2016р. було присутніх 19 осіб, а за оскаржувану ухвалу проголосувало 18 депутатів та міський голова (разом - 19), відповідно усунення відповідача ОСОБА_1 як депутата від голосування при прийнятті вказаної ухвали не вплинуло би на юридичний факт наявності більшості голосів та не змінило би волю колегіального органу. Вважає, що оскаржувана ухвала відповідає вимогам чинного законодавства та визначеній законом компетенції органу, який видав цей акт. Зазначає, що оскаржувані ухвали є ненормативними актами органу місцевого самоврядування, які вичерпали свою дію внаслідок їх виконання, їх скасування не породжує наслідків, оскільки у відповідачів виникло право власності на земельну ділянку і це право ґрунтується на правовстановлюючих документах та зареєстроване Державним реєстратором в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. Також покликається на правову позицію ВСУ у справі за №6-253цс16 від 13.04.2016р., зокрема просить врахувати те, що при переході права власності на будівлю та споруду до кількох осіб право на земельну ділянку визначається пропорційно часткам осіб у вартості будівлі та споруди, якщо інше не передбачене у договорі відчуження будівлі і споруди, та те, що відповідачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в порядку спадкування після смерті їх матері ОСОБА_5 отримали у власність в рівних частках спадкове майно житловий будинок по вул.1-го Листопада, 27 в м.Судова Вишня Мостиського району Львівської області. Вважає, що в силу «правового режиму земельної ділянки, яка перебуває у прямій залежності від права власності на будівлю і споруду» відсутні правові підстави для задоволення позову і в частині витребування із володіння відповідачів земельної ділянки та повернення такої територіальній громаді.

Представник відповідача - Судововишнянської міської ради Мостиського району Львівської області подав до суду відзив на позовну заяву, у якому проти задоволення позову заперечує, вважає позовні вимоги незаконним та необґрунтованими. Покликається на те, що з системного аналізу норм Закону України «Про запобігання корупції» вбачається, що наявність потенційного або реального конфлікту інтересів не тягне за собою автоматичної недійсності прийнятих рішень колегіального органу та лише у визначених законом випадках може впливати на втрату правомочності органу. Вказує, що на пленарному засіданні Судововишнянської міської ради Мостиського району Львівської області 02.02.2016р. було присутніх 19 осіб (18 депутатів та міський голова), а за оскаржувану ухвалу проголосувало 19, проти 0, утримались 0. Відповідно усунення відповідача ОСОБА_1 як депутата від голосування при прийнятті вказаної ухвали не вплинуло би на юридичний факт наявності більшості голосів та не змінило би волю колегіального органу. Вважає, що оскаржувана ухвала відповідає вимогам чинного законодавства та визначеній законом компетенції органу, який видав цей акт. Також зазначає, що оскаржувані ухвали є ненормативними актами органу місцевого самоврядування, які вичерпали свою дію внаслідок їх виконання, їх скасування не породжує наслідків, оскільки у відповідачів виникло право власності на земельну ділянку і це право ґрунтується на правовстановлюючих документах та зареєстроване Державним реєстратором в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

У судовому засіданні представник позивача - прокурор підтримала позовні вимоги з підстав, що викладені в позовній заяві.

Відповідачі ОСОБА_1, ОСОБА_2 та їх представник-адвокат ОСОБА_3 в судовому засіданні проти позову заперечили з підстав, що викладені у поданих ними відзивах на позовну заяву. Просять відмовити у задоволенні позовних вимог прокурора за їх безпідставністю та необґрунтованістю.

Представник відповідача - Судововишнянської міської ради Мостиського району Львівської області в судове засідання не зявився, натомість скерував на адресу суду письмову заяву, в якій зазначив, що позовні вимоги не визнає з підстав, що викладені у відзиві на позовну заяву. Крім того, просить розглядати справу за їх відсутності.

Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали цивільної справи у їх сукупності та взаємозв'язку, суд встановив наступні обставини справи та відповідні до них правовідносини.

Ухвалою 2 сесії 7го скликання Судововишнянської міської ради Мостиського району Львівської області №32 від 02.02.2016р. «Про надання дозволу на виготовлення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд ОСОБА_1, ОСОБА_2М.» надано ОСОБА_1, ОСОБА_2, відповідача по справі, дозвіл на виготовлення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд по вул.1-го Листопада, 27А в м.Судова Вишня Мостиського району Львівської області.

ОСОБА_1, відповідач по справі, будучи депутатом Судововишнянської міської ради Мостиського району Львівської області сьомого скликання, повноваження якого визнано відповідно до рішення №2 Судововишнянської міської ради Мостиського району Львівської області від 10.11.2015р. «Про підсумки виборів депутатів Судововишнянської міської ради 7-го скликання, визнання їх повноважень, і припинення повноважень міського голови та складу Судововишнянської міської ради 6-го скликання», 02.02.2016р. під час проведення 2-ої сесії Судововишнянської міської ради Мостиського району Львівської області сьомого скликання проголосувала за позитивний розгляд власної заяви та заяви її рідної сестри ОСОБА_2 про надання дозволу на виготовлення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд по вул.1-го Листопада, 27А в м.Судова Вишня Мостиського району Львівської області. Відповідач ОСОБА_1 проголосувала «за» прийняття ухвали сесії Судововишнянської міської ради Мостиського району Львівської області №32 від 02.02.2016р., що підтверджується копіями Протоколу даної сесії та Списку депутатів, які брали участь у сесії.

Ухвалою сесії Судововишнянської міської ради Мостиського району Львівської області №18 від 17.01.2017р. «Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд ОСОБА_1, ОСОБА_2М.» вирішено затвердити проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки площею 0,1 га для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд по вул.1-го Листопада, 27А в м.Судова Вишня Мостиського району Львівської області гр. ОСОБА_1 і ОСОБА_2, тобто згідно вказаного рішення відповідачам ОСОБА_1 і ОСОБА_2 передано у приватну власність вказану земельну ділянку, кадастровий номер :02:002:0374.

Державну реєстрацію права власності відповідачів ОСОБА_1 і ОСОБА_2 на вказану земельну ділянку проведено в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 11.04.2017р. державним реєстратором Судововишнянської міської ради Мостиського району Львівської області ОСОБА_4, номер запису про право власності:20010522, форма власності приватна, вид спільної власності спільна часткова.

Постановою Мостиського районного суду Львівської області від 04.07.2017р. у справі №448/731/17, яка набрала законної сили, ОСОБА_1 визнано винуватою у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 та ч.2 ст.172-7 КУпАП і призначено їй у відповідності до вимог ч.2 ст.36 КУпАП адміністративне стягнення у виді штрафу в дохід держави у розмірі 3400 гривень.

Звернувшись до суду із даним позовом, позивач у якості підстави для визнання незаконними ухвал сесії Судововишнянської міської ради Мостиського району Львівської області №32 від 02.02.2016р. та №18 від 17.01.2017р. посилається на порушення депутатом Судововишнянської міської ради Мостиського району Львівської області ОСОБА_1 вимог ст.ст. 28, 35 Закону України Про запобігання корупції, а постанову Мостиського районного суду Львівської області від 04.07.2017р. у справі №448/731/17 вважає безумовною підставою для визнання незаконними прийнятих на сесії міської ради ухвал та витребування земельної ділянки.

Разом з тим, такі доводи є помилковими з огляду на наступне.

Статтею 140 Конституції України встановлено, що місцеве самоврядування є правом територіальної громади самостійно вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України в порядку, встановленому законом, як безпосередньо, так і через органи місцевого самоврядування: сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи.

Згідно з ч.1 ст.1 Закону України Про місцеве самоврядування в Україні, правомочний склад ради - кількість депутатів, обраних до відповідної ради, повноваження яких визнано і не припинено в установленому законом порядку, яка становить не менш як дві третини від загального складу ради.

Відповідно до ч.4 ст.45 Закону України Про місцеве самоврядування в Україні рада вважається повноважною за умови обрання не менш як 2/3 депутатів від загального складу ради.

Частиною 2 ст.59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» встановлено, що рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених законом.

У відповідності до ч.2 ст.35 Закону України «Про запобігання корупції» у разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом. Про конфлікт інтересів такої особи може заявити будь-який інший член відповідного колегіального органу або учасник засідання, якого безпосередньо стосується питання, що розглядається. Заява про конфлікт інтересів члена колегіального органу заноситься у протокол засідання колегіального органу. У разі якщо неучасть особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу, у прийнятті рішень цим органом призведе до втрати правомочності цього органу, участь такої особи у прийнятті рішень має здійснюватися під зовнішнім контролем. Рішення про здійснення зовнішнього контролю приймається відповідними колегіальним органом.

Частиною першою статті 67 Закону України «Про запобігання корупції» встановлено, що нормативно-правові акти, рішення, видані (прийняті) з порушенням вимог цього Закону, підлягають скасуванню органом або посадовою особою, уповноваженою на прийняття чи скасування відповідних актів, рішень, або можуть бути визнані незаконними в судовому порядку за заявою заінтересованої фізичної особи, об'єднання громадян, юридичної особи, прокурора, органу державної влади, зокрема Національного агентства, органу місцевого самоврядування.

Водночас, системний аналіз положень Закону України «Про запобігання корупції» свідчить про те, що сам факт наявності потенційного або реального конфлікту інтересів не тягне за собою автоматичної недійсності прийнятих рішень колегіального органу та лише у визначених законом випадках може вплинути на втрату правомочності органу.

Відповідно до Регламенту роботи Судововишнянської міської ради Мостиського району Львівської області, загальний склад ради становить 26 депутатів, які обираються населенням обєднаної територіальної громади на основі загального, рівного і прямого виборчого права шляхом таємного голосування. Сесія ради є правомочною, якщо в її пленарному засіданні бере участь більше половини депутатів від загального складу ради (14), а рішення ради вважається прийнятим, якщо за нього проголосувала більшість депутатів від загального складу ради. Таким чином, мінімальна кількість голосів депутатів, необхідних для прийняття ухвали сесії Судововишнянської міської ради Мостиського району Львівської області №32 від 02.02.2016р., складала 14 голосів.

Як вбачається з списку депутатів, які брали участь у 2 - ій сесії Судововишнянської міської ради Мостиського району Львівської області сьомого скликання, кількість присутніх депутатів становила -18 .

Згідно протоколу сесії за оспорювану ухвалу №32 від 02.02.2016р. «Про надання дозволу на виготовлення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд ОСОБА_1, ОСОБА_2М.» на засіданні сесії проголосувало 19 осіб (18 депутатів та міський голова), в тому числі й ОСОБА_1 (проти 0, утрималось 0).

З огляду на викладені обставини, навіть за умови усунення депутата ОСОБА_1 від голосування при прийнятті оскаржуваного рішення внаслідок конфлікту інтересів, колегіальний орган (Судововишнянська міська рада Мостиського району Львівської області) не втратив би своєї правомочності, з урахуванням кількості депутатів, які проголосували на сесії за оспорюване рішення (ухвалу), участь ОСОБА_1 не вплинула на юридичний факт наявності більшості голосів при прийнятті оспорюваного рішення. Вказане рішення прийнято колегіальним органом, правомочним складом більшістю голосів, відповідає вимогам чинного законодавства та визначеній законом компетенції органу, який видав цей акт.

Також суд звертає увагу на те, що оскаржувані рішення Судововишнянської міської ради Мостиського району Львівської області є ненормативними актами органу місцевого самоврядування, які вичерпали свою дію внаслідок їх виконання, а відтак їх скасування не породжує наслідків для власників земельної ділянки, оскільки в них виникло право володіння земельною ділянкою, і це право ґрунтується на правовстановлюючих документах.

Аналогічний висновок щодо застосування відповідних норм права викладений у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 06.06.2018р. у справі №459/2673/16.

Крім того, судом встановлено, що відповідачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 з 20.12.2006 року є власниками будинку по вул.1-го Листопада, 27-а в м.Судова Вишня Мостиського району Львівської області, форма власності приватна спільна часткова, по ? частці, підстава виникнення свідоцтво про право на спадщину за реєстровим номером 2584 від 04.12.2006р.

Спірна земельна ділянка, яку прокурор просить витребувати з володіння відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 розташована за тією ж адресою: вул.1-го Листопада, 27-а в м.Судова Вишня Мостиського району Львівської області , та її цільове призначення для обслуговування будинку, господарських споруд та будівель. При цьому така земельна ділянка надана відповідачам у власність у 2017р., а власниками будинку відповідачі стали ще у 2006 році.

З огляду на наведене, у спірних правовідносинах суд вважає за необхідне застосувати і правову позицію у справі за № 6-253цс16 від 13 квітня 2016р.

За змістом статті 377 ЦК України до особи, яка придбала житловий будинок, будівлю або споруду, переходить право власності на земельну ділянку, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення, у розмірах, встановлених договором. Якщо договором про відчуження житлового будинку, будівлі або споруди розмір земельної ділянки не визначений, до набувача переходить право власності на ту частину земельної ділянки, яка зайнята житловим будинком, будівлею або спорудою, та на частину земельної ділянки, яка є необхідною для їх обслуговування. Якщо житловий будинок, будівля або споруда розміщені на земельній ділянці, наданій у користування, то у разі їх відчуження до набувача переходить право користування тією частиною земельної ділянки, на якій вони розміщені, та частиною ділянки, яка необхідна для їх обслуговування.

Згідно статті 120 ЗК України при переході права власності на будівлю і споруду право власності на земельну ділянку або її частину може переходити на підставі цивільно-правових угод, а право користування - на підставі договору оренди.

При відчуженні будівель та споруд, які розташовані на орендованій земельній ділянці, право на земельну ділянку визначається згідно з договором оренди земельної ділянки.

У разі переходу права власності на будинок або його частину від однієї особи до іншої за договором довічного утримання право на земельну ділянку переходить на умовах, на яких вона належала попередньому власнику.

При переході права власності на будівлю та споруду до кількох осіб право на земельну ділянку визначається пропорційно часткам осіб у вартості будівлі та споруди, якщо інше не передбачено у договорі відчуження будівлі і споруди.

При переході права власності на будівлю або споруду до громадян або юридичних осіб, які не можуть мати у власності земельні ділянки, до них переходить право користування земельною ділянкою, на якій розташована будівля чи споруда.

Зазначена норма закріплює загальний принцип цілісності обєкту нерухомості із земельною ділянкою, на якій цей обєкт розташований. За цією нормою визначення правового режиму земельної ділянки перебуває у прямій залежності від права власності на будівлю і споруду та передбачається механізм роздільного правового регулювання нормами цивільного законодавства майнових відносин, що виникають при укладенні правочинів щодо набуття права власності на нерухомість, і правового регулювання нормами земельного і цивільного законодавства відносин при переході прав на земельну ділянку у разі набуття права власності на нерухомість.

При цьому при застосуванні положень статті 120 ЗК України у поєднанні з нормою статті 125 ЗК України слід виходити з того, що у випадку переходу права власності на обєкт нерухомості у встановленому законом порядку, право власності на земельну ділянку у набувача нерухомості виникає одночасно із виникненням права власності на зведені на земельній ділянці обєкти. Це правило стосується й випадків, коли право на земельну ділянку не було зареєстроване одночасно з правом на нерухомість, однак земельна ділянка раніше набула ознак обєкта права власності.

Таким чином, за загальним правилом, закріпленим у частині першій статті 120 ЗК України, особа, яка набула права власності на будівлю чи споруду стає власником земельної ділянки на тих самих умовах, на яких вона належала попередньому власнику, якщо інше не передбачено у договорі відчуження нерухомості.

Відповідно до ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів в їх сукупності.

Відповідно до ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно зясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Беручи до уваги усі наведені обставини, суд приходить до висновку, що заявлені позовні вимоги заступник керівника Городоцької місцевої прокуратури Львівської області є безпідставними та необґрунтованими, а тому в задоволенні позову слід відмовити.

Ухвалою Мостиського районного суду Львівської області від 04.12.2017р. задоволено заяву заступника керівника Городоцької місцевої прокуратури Львівської області про забезпечення даного цивільного позову та накладено арешт на земельну ділянку для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд (кадастровий номер :02:002:0374) площею 0,1га, що розташована по вул.1-го Листопада, 27-а в м.Судова Вишня Мостиського району Львівської області, реєстраційний номер обєкта нерухомого майна - 24, номер запису про право власності 200010522 та на праві спільної часткової власності (по 1/2 частині) належить ОСОБА_2 і ОСОБА_1.

Відповідно до ч.9 ст.158 ЦПК України у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

З огляду на наведене, суд вважає за необхідне скасувати вжиті згідно ухвали Мостиського районного суду Львівської області від 04.12.2017р. заходи забезпечення позову.

У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням, що відповідає вимогам ч.10 ст.158 ЦПК України.

Щодо сплаченого при поданні позову судового збору, то такий, у разі відмови в позові у відповідності до вимог ч.1 ст.141 ЦПК України - покладається на позивача.

Керуючись ст.ст.12, 13, 76-81, 133, 141, ч.9 ст.158, ст.ст.258, 259, 264, 265, 268 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в:

В задоволенні позову заступника керівника Городоцької місцевої прокуратури Львівської області до Судововишнянської міської ради Мостиського району Львівської області, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про визнання незаконними рішень органу місцевого самоврядування та витребування земельної ділянки, відмовити.

Заходи забезпечення позову, а саме накладений арешт на земельну ділянку для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд (кадастровий номер :02:002:0374) площею 0,1га, що розташована по вул.1-го Листопада, 27-а в м.Судова Вишня Мостиського району Львівської області, реєстраційний номер обєкта нерухомого майна - 24, номер запису про право власності 200010522 та на праві спільної часткової власності (по 1/2 частині) належить ОСОБА_2, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 і ОСОБА_1, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2, - скасувати.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду через Мостиський районний суд Львівської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач Городоцька місцева прокуратура Львівської області, місцезнаходження: м.Городок, вул.Львівська, 10а Львівської області, .

Відповідач Судововишнянська міська рада Мостиського району Львівської області, , місцезнаходження: м.Судова Вишня, пл.І.Франка, 14 Мостиського району Львівської області.

Відповідач ОСОБА_2, РНОКПП НОМЕР_1, проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1.

Відповідач ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, РНОКПП НОМЕР_2, проживає та зареєстрована за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1.

Суддя Ю.В.Кічак

Рішення набрало законної сили «___» ______________ 20 р.

Суддя Ю.В.Кічак