22-ц/775/318/2018(м)
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 травня 2018 року Єдиний унікальний номер 263/11995/16-ц

Апеляційний суд Донецької області у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Ткаченко Т.Б.,

суддів - Кочегарової Л.М., Пономарьової О.М.,

секретар - Герасимова Г.Є.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Апеляційного суду Донецької області у місті Маріуполі

апеляційну скаргу ОСОБА_1, в особі його представника ОСОБА_2,

на рішення Жовтневого районного суду міста Маріуполя Донецької області від 12 березня 2018 року, у складі судді Папаценко П.І.,

у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго»

до ОСОБА_1

про стягнення заборгованості за спожиту, але не враховану приладом обліку електричну енергію,

В с т а н о в и в:

У вересні 2016 року Публічне акціонерне товариство «ДТЕК Донецькобленерго» (далі - ПАТ«ДТЕК Донецькобленерго») звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1, в якому просив стягнути з відповідача заборгованість за спожиту, але не враховану приладом обліку електричну енергію у сумі 36095,93 грн., вирішити питання про судові витрати.

В обґрунтування позову зазначило, що між сторонами фактично існують правовідносини з постачання та споживання електричної енергії.

02 квітня 2016 року при перевірці представниками позивача за місцем проживання відповідача було виявлено самовільне підключення відповідачем електроустановок до мережі енергопостачальника, що є порушення законодавства, про що складено акт про порушення ПКЕЕН № 208043 від 02 квітня 2016 року. Внаслідок порушення законодавства було визначено обсяг та вартість спожитої, але неврахованої електричної енергії на загальну суму 36095,93 грн.

Рішенням Жовтневого районного суду міста Маріуполя Донецької області від 12 березня 2018 року позовну заяву ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиту, але не враховану приладом обліку електричну енергію задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» заборгованість за спожиту, але невраховану приладом обліку електричну енергію у сумі 36 095,93 грн. та судовий збір в сумі 1378,00 грн.

Не погоджуючись з даним рішенням, ОСОБА_1, в особі представника ОСОБА_2, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, неповне з'ясування обставин справи, невідповідність висновків суду обставинам справи, просив рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове, яким позов задовольнити частково, стягнувши з відповідача на користь позивача 926,64 грн.

Зокрема зазначає, що акт № 208043 про порушення ПКЕЕН від 02 квітня 2016 року не відповідає вимог законодавства, зокрема у п. 3, 4 ,5 акту не зазначені дані потужності та струму споживача для розрахунку добового обсягу споживання електричної енергії, а тому цей акт не може бути належним доказом у даній справі.

Позивачем невірно враховано період, за який розраховується заборгованість, оскільки відповідно до пп. б п. 3.3 методики, заборгованість не може бути розрахована за період більше 12 календарних місяців.

Відповідач визнає збитки лише за період з 19 березня 2016 року по 02 квітня 2016 року, оскільки саме такий період тривало порушення, а саме самовільне підключення електроустановок до мережі енергопостачальника, про що відповідачем зауважено в акті. До 19 березня 2016 року не проживав за адресою, де виявлено порушення, тому електроенергією не користувався та відповідно оплату не здійснював.

Відповідно до положень ч.2 ст. 372 ЦПК України апеляційний суд розглядає справу у відсутності відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час і місце розгляду справи, та направив заяву про розгляд справи без його участі (а.с.126 - 128).

Заслухавши суддю - доповідача, пояснення представника відповідача - ОСОБА_2, яка просила апеляційну скаргу задовольнити, рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення про часткове задоволення позову, заперечення представника позивача - ОСОБА_3, яка просила апеляційну скаргу залишити без задоволення, рішення суду залишити без змін, перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін з наступних підстав.

Відповідно до ч. 3 ст. 360 ЦПК України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

В судовому засіданні представник відповідача - ОСОБА_2 зазначила, що відповідач до 19 березня 2016 року проживав в іншій місцевості, що підтверджується матеріалами справи, та не був споживачем електричної енергії в квартирі, де було виявлено порушення Правил користування електричною енергією для населення. Зазначене порушення було здійснено відповідачем саме у зазначену дату, а тому позов про стягнення збитків підлягає задоволенню за період з дня вчинення порушення до його виявлення представниками позивача. Акт про порушення Правил користування електричною енергією складено з недоліками, оскільки не зазначені дані потужності та струму споживача для розрахунку добового обсягу споживання електричної енергії, а тому він є неналежним доказом.

Представник позивача - ОСОБА_3 в судовому засіданні зазначила, що під час перевірки квартири відповідача було виявлено самовільне підключення електроустановок до електричної мережи, яка не є власністю енергопостачальника, що відображено в акті про порушення Правил користування електричною енергією для населення та на схемі, а саме виявлена змонтована розетка з до обліковим та після обліковим «нулем», яка підключена після лічильника до мережи споживача. Комісією була визначена вартість необлікованої електричної енергії з урахуванням кількості днів, протягом трьох років відповідно до абз. 2 пп. «а» п.3.3.Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживання правил користування електричною енергією. Технічна перевірка електроустановки відповідача протягом останніх трьох років не проводилася.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Судом першої інстанції встановлено та це підтверджується матеріалами справи, що ОСОБА_1 на підставі свідоцтва про право власності НОМЕР_1, виданого 18.05.2004 року Управлінням міського майна м. Маріуполя та рішення Жовтневого районного суду м. Маріуполя від 12.04.2005 року є власником квартири АДРЕСА_1, та споживачем електричною енергії, що також підтверджується особовим рахунком №17140-70, відкритим на його ім'я (а.с. 65 - 69).

2 квітня 2016 року при перевірці представниками ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» виконання вимог Закону України «Про електроенергетику» квартири відповідача було виявлено порушення споживачем ОСОБА_1 Правил користування електричною енергією для населення шляхом самовільного підключення електроустановок до електричної мережі, яка не є власністю енергопостачальника, виявити яке при проведені контрольного огляду засобу обліку представники електропостачання не мали можливості, а саме: відпайка «нульового» дроту для живлення струмоприймачів. Електроенергія споживається, електролічильником не враховується. Місце самовільного підключення: кабель-канал за приладом обліку електричної енергії.

За цим фактом було складно Акт про порушення правил користування електричною енергією для населення (ПКЕЕН) № 208043 від 2.04.2016 року, з відповідним відображенням на викладеній у ньому схемі. Зазначений акт підписаний трьома представниками ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго», відповідачем ОСОБА_1, який в графі «зауваження» особисто зазначив : «каюсь, встановив два тижні тому» (а.с. 5-7).

Крім наведених відомостей, в графі Акту «Додаткові відомості» зазначено, що змонтована розетка з дообліковим та післяобліковим «нульом»; при включені «вилки» із замкнутими контактами в розетку та відключенням нульового дроту від нульової планки диск електролічильника не обертається, але струмоприймачі працюють.

Відповідач ОСОБА_1 був освічений про дату та час розгляду акту про порушення правил користування електричною енергією, оскільки у складеному акті (в пункті 9) було повідомлено споживача про дату, час та місце розгляду акту про порушення.

26 квітня 2016 року на засіданні комісії Маріупольського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» з розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією для населення, відповідно до протоколу № 1201 від 26.04.2016 року було прийнято рішення про нарахування ОСОБА_1 за порушення правил користування електричною енергією суми збитків недорахованої електричної енергії на загальну суму 36095,93 грн.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з доведеності факту порушення відповідачем правил користування електричної енергії та наявності підстав нести повну відповідальність за виявлені порушення та оплату вартості спожитої, але не врахованої приладом обліку електроенергії.

З таким висновком апеляційний суд не може не погодитись виходячи з наступного.

Правовідносини у сфері постачання та споживання електроенергії регулюються ст. 714 ЦК України, Законом України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 (далі - ПКЕЕН), Порядком визначення розміру і відшкодування збитків, завданих електропостачальнику внаслідок розкрадання електричної енергії, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 08 лютого 2006 року № 122 (далі - Порядок), Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562 (далі - Методика).

Відповідно до статті 1 Закону України «Про електроенергетику» енергія - це електрична чи теплова енергія, що виробляється на об'єктах електроенергетики і є товарною продукцією, призначеною для купівлі-продажу.

Відповідно до ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін.

Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору постачання енергетичними та іншими ресурсами.

Відповідно до положень ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» споживач енергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів, згідно з умовами договору.

Згідно ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

У пункті 48 ПКЕЕН зазначено, що споживач несе відповідальність згідно із законодавством за порушення цих Правил, за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку.

Згідно з пунктом 42 ПКЕЕН побутовий споживач електричної енергії зобов'язаний: дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження засобів обліку і пломб на них у разі розміщення засобу обліку в квартирі або на іншому об'єкті побутового споживача; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі засобу обліку; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил.

Порядок складання актів про порушення споживачем ПКЕЕН передбачений пунктом 53 цих Правил, відповідно до якого у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акту вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акту свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Складений представниками позивача Акт про порушення (ПКЕЕН) № 208043 від 20 квітня 2016 року підписаний трьома представниками постачальника електричної енергії, а тому є дійсним.

Крім того, зазначений акт підписано відповідачем, в якому в графі «Зауваження до складеного акту» він власноручно зазначив «Раскаиваюсь, установил две недели назад».

В акті про порушення ПКЕЕН зазначено в чому виразилося порушення, тип проводу до вхідних, вихідних клем лічильника, та самовільного підключення, а також зазначено переріз проводу. Виявлене порушення відображено на схемі із зазначенням межі балансової належності.

Акт про порушення ПКЕЕН не спростовано відповідачем та його представником під час розгляду справи судом.

Пункт 4 Порядку встановлює, що обсяг електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем Правил, визначається за величиною розрахункового споживання електричної енергії протягом періоду порушення на підставі акта виявлених порушень, складеного відповідно до Методики.

Визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії внаслідок порушення правил користування електричною енергієюпобутовими споживачами регламентується розділом 3 Методики.

Відповідно до пп. 6 п. 3.1 Методики ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника.

Відповідно до п. 3.2., 3.3. Методики вартість необлікованої електричної енергії розраховується на підставі акта про порушення, який складається відповідно до передбаченої ПКЕЕН процедури.

Розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється:

за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії;

за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії;

за кількістю днів.

Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об'єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки.

Відповідно до п. 3.5. Методики у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 3.1 цієї глави у разі виявлення випадків фіксації індикаторами впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, та порушень, зазначених у підпунктах 5, 6 пункту 3.1 Методики, добовий обсяг споживання електричної енергії через проводи, якими здійснене самовільне підключення або підключення поза приладом обліку, визначається за формулою (2.7) Методики.

Час використання самовільного підключення протягом доби приймається рівним 8 год

Як вбачається з розрахунку збитків за актом про порушення ПКЕЕН та протоколу засідання комісії Маріупольского РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» № 1201 від 26 квітня 2016 року, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії через проводи , якими здійснене самовільне підключення, розраховано за формулою 2.7 Методики, яка приведена у п.2,6 цієї Методики, а сила струму, яка дорівнює 25,00, визначена виходячи з найменшої поперечної площі перерізу проводу (al 4,0мм), що використані у схемі самовільного підключення до мережі, та допустимого тривалого струму, який може ними протікати, що відповідає даним наведеним у таблиці 1.3.5 розділу 1 «Загальні правила» глави 1.3. Правил улаштування електроустановок ( ПУЕ).

Тому доводи апеляційної скарги щодо невідповідності акту № 208043 Методиці, оскільки у ньому не зазначено сила струму, є неспроможними.

Більш того, визначаючи обсяг і вартість електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення ПКЕЕН за період з 19 березня 2016 року по 2 квітня 2016 року, представником відповідача для розрахунку також взятий показник силу струму 25,00 (а.с. 59-62).

Розрахунок збитків проведено позивачем відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562.

При обрахуванні заборгованості позивачем обґрунтовано взято трирічних термін, як це передбачено Методикою, оскільки в даному випадку має місце вчинення відповідачем дій, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості. Саме про таке порушення зазначено в Акті № 208043, проти якого відповідач не заперечував, підписав та визнав провину.

Отже, законодавством встановлено заборону вчинення дій, що призводять до споживання електричної енергії через проводи, якими здійснене самовільне підключення або підключення поза приладом обліку..

У разі порушення вказаної заборони, оплата електричної енергії обраховується відповідно до Методики, а не за фактично використану енергію або за фактичний період, тому доводи апеляційної скарги щодо стягнення суми за спожиту електричну енергію з розрахунку за два тижні, є неспроможними. Крім того, відповідач не надав суду належних та допустимих доказів порушення правил користування електричної енергії протягом двох тижнів, як останній зауважив в акті.

Доводи апеляційної скарги щодо неможливості притягнення відповідача до відповідальності через не проживання останнього за адресою, де працівники позивача виявили порушення не заслуговують на увагу виходячи з наступного.

ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1, та є споживачем електричною енергії, що також підтверджується особовим рахунком №17140-70, відкритим на його ім'я.

Відповідно до ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.

На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна.

Отже фактичне проживання відповідача за іншою адресою (відповідно до наданих довідок (а.с.63, 64), не позбавляють його можливості фактично користуватися своїм майном.

З даних особового рахунку № 17140-70 (а.с.85,86) вбачається щомісячне споживання електричної енергії у квартирі належної відповідачу, що спростовує доводи апеляційної скарги щодо не проживання та не споживання відповідачем електричної енергії у квартирі, де було виявлене порушення ПКЕЕН.

Зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства (ст. 526 ЦК України); у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом (ст. 611 ЦК України).

Таким чином, відповідач має обов'язок перед позивачем, зокрема, своєчасно сплачувати послуги, дотримуватися правил користування електричної енергії, нести відповідальність за порушення встановлених правил.

Таким чином, враховуючи Акт про порушення ПКЕНН № 208043, який відповідачем не оскаржено, визнання відповідачем порушення правил користування електричною енергією, апеляційний суд приходить до висновку про порушення відповідачем ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» та п.48 Правил, що виразилось у вчинення відповідачем дій, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції та не є підставою для його скасування.

На підставі вищевикладеного, апеляційний суд приходить до висновку, що суд першої інстанції суд ухвалив рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, його висновки відповідають фактичним обставинам справи, а тому підстави для його скасування в межах доводів та вимог апеляційної скарги відсутні.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 375, 381, 382 ЦПК України, апеляційний суд,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1, в особі його представника ОСОБА_2, залишити без задоволення.

Рішення Жовтневого районного суду міста Маріуполя Донецької області від 12 березня 2018 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повної постанови шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Повний текст постанови складено 14 травня 2018 року.

Головуючий Т.Б.Ткаченко

Судді: Л.М.Кочегарова

О.М.Пономарьова