РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 грудня 2018 року Дзержинський районний суд міста Харкова у складі:

Головуючого судді Шишкіна О.В.,

за участю секретаря Котяш Н.В.

Розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа Десята Харківська державна Нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ

Позивач, ОСОБА_1, звернулась до суду із позовом, яким просила продовжити строк ОСОБА_1 для прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 на три місяці.

В обґрунтування заявлених вимог позивачем вказано про те, що 19 липня 2018 року ОСОБА_1 (надалі позивач), як спадкоємець першої черги за законом, звернулась до державного нотаріуса у десяту Харківську державну нотаріальну контору з метою подати заяву про прийняття спадщини, але їй було відмовлено, оскільки вона пропустила шестимісячний строк, встановлений законом.

Після смерті матері позивача залишилася спадщина у вигляді квартири за адресою: АДРЕСА_1, яка належала їй на підставі Свідоцтва про право на спадщину за законом № 4-1109 від 27 листопада 2015 року

Строк для прийняття спадщини пропущено позивачем з поважних причин, оскільки вона пережила тяжку втрату після смерті матері та на час смерті матері, ОСОБА_2, Позивач доглядала за матірю та проживала разом з нею у АДРЕСА_2.

Позивач вважала, що прийняла спадщину, однак при зверненні до нотаріуса їй повідомили, що вона пропустила строк для прийняття спадщини, тому й виникла необхідність звертатись до суду для визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини після смерті матері.

Той факт, що позивач дочкою ОСОБА_2 підтверджується свідоцтвом про її народження І-ЯК №551446 видане 16 січня 1969 року

Зі свідоцтва про смерть серії І-ВЛ №619590, виданого Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області 11.01.2018 року встановлено, що мати позивача, ОСОБА_2, померла 10 січня 2018 року у місті Харкові.

Відповідно до виписок із банку, позивач оплачувала комунальні послуги за квартиру, яка знаходиться у АДРЕСА_3, з вересня 2016 року

У судове засідання сторони не зявились, представником позивача, відповідачем та третьою заявою подано заяви про розгляд справи за їх відсутності. Відповідач у своїй заяві просив судові витрати не стягувати.

Вислухавши пояснення сторін та дослідивши матеріали справи, судом встановлено, що ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, матір позивача, померла 10.01.2018 року. У звязку зі смертю ОСОБА_2 відкрилася спадщина на квартиру за адресою: АДРЕСА_1, яка належала їй на підставі Свідоцтва про право на спадщину за законом № 4-1109 від 27 листопада 2015 року, яку позивач фактично прийняла, про що свідчать квитанції про сплату комунальних послуг. Разом із тим, позивач запізно звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, у звязку із чим не змогла отримати свідоцтво про право на спадщину.

Згідно ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Статтею 1272 ЦК України встановлено, що у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно Правової позиції Верховного Суду України у справі № 6-85цс12, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу, то положення ч. 3 ст. 1272 ЦК України не застосовуються.

ОСОБА_3 Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» роз'яснено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Зі змісту п. 207 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України вбачається, що письмову заяву про прийняття спадщини та відмову від неї може бути надіслано поштою (втратила чинність на підставі наказу Міністерства юстиції України № 296/5 від 22 лютого 2012 року). Надіслання заяви про прийняття спадщини поштою передбачено п. 3.5 гл. 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5.

Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов'язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Позивач, як на підставу поважності пропуску строку звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, посилається на перенесення тяжкої втрати після смерті матері, оскільки позивач проживала із матірю та доглядала її до самої смерті.

Керуючись ст.ст.13,81,258,265,268 ЦПК України, ст.ст.1269,1270,1272 ЦК України, суд -

ВИРІШИВ

ОСОБА_4 ОСОБА_5 до Харківської міської ради, третя особа Десята Харківська державна Нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Продовжити строк ОСОБА_1 для прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 на три місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржено до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий: суддя О.В. Шишкін