Справа № 2-6814/11
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 листопада 2018 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді Тхір О.А.,

за участі секретаря судового засідання Віраг Е.М.,

представника відповідача ОСОБА_1,

представника позивача ОСОБА_2,

відповідача ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Ужгород заяву ОСОБА_4 від імені та в інтересах якого діє представник адвокат ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області у справі № 2-6814/11 від 29.02.2012 року,-

В С Т А Н О В И В:

29 лютого 2012 року у справі за позовом ПАТ "ОСОБА_5 Аваль" до ОСОБА_6, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про стягнення заборгованості було ухвалене заочне рішення, яким позовні вимоги були задоволені повністю.

У жовтні 2018 року від відповідача ОСОБА_4, від імені та в інтересах якого діє представник адвокат ОСОБА_1, надійшла заява про перегляд заочного рішення. Перегляд рішення мотивує наявністю поважних причин неявки в судове засідання, а саме неотриманням повісток в судові засідання. Крім того, вважає, що судом не було встановлено фактичних обставин, які мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Відповідач та його представник, в судовому засіданні підтримали заяву про перегляд заочного рішення, просять її задовольнити з вищенаведених підстав.

Представник позивача ОСОБА_2 просить у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення відмовити, з підстав зазначених у відзиві.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали заяви, оглянувши матеріали справи № 2-6814/11 із заочним рішенням, суд доходить висновку, що заява про перегляд заочного рішення не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно п. 2 ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення або скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не зявився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Тобто, для скасування заочного рішення необхідна наявність одночасно двох наведених умов.

Заявник вказує причину неявки в судові засідання неотримання ним повісток про виклик до суду. Однак, як встановлено з матеріалів справи ОСОБА_4 було двічі належно повідомлено про дату та час проведення судових засідань, за зареєстрованим місцем проживання, в установленому ЦПК України порядку, що підтверджено поштовими конвертами з повідомленнями, які були повернуті до суду у звязку із неврученням за адресою реєстрації відповідача, та крім того було здійснено оголошення про виклик в судове засідання в друкованому ЗМІ,. Таким чином, суд не визнає дані причини неявки в судові засідання відповідача поважними.

Крім того, для скасування заочного рішення необхідно встановити не лише поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було увалене заочне рішення, а й те, що його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупністю двох умов можна вважати, що наявні підстави для скасування заочного рішення і призначення справи до розгляду у загальному порядку.

Однак, заявник в заяві про перегляд заочного рішення та в судовому засіданні не вказав на такі умови та не надав доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи. В той же час судом враховується і та обставина, що піднявши питання про скасування судового рішення, яке було постановлено понад шість років тому, заявником порушується принцип юридичної визначеності. Принцип юридичної визначеності є одним із суттєвих елементів принципу верховенства права. В його основі лежить відоме з римського права положення res judicata (лат. «вирішена справа), відповідно до якого остаточне рішення правомочного суду, яке вступило в силу, є обовязковим для сторін і не може переглядатися. Іншими словами, цей принцип гарантує остаточність рішень («що вирішено вирішено і не має переглядатися до безмежності»). Цей принцип має різні прояви. Зокрема, він є одним з визначальних принципів «доброго врядування» і «належної адміністрації» (встановлення процедури і її дотримання), частково співпадає з принципом законності (чіткість і передбачуваність закону, вимоги до «якості» закону).

На підставі наведеного, суд доходить висновку, що заяву про перегляд заочного рішення слід залишити без задоволення.

Відповідно до ч. 4 ст. 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

На підставі викладеного та керуючись ст. 259 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_4 від імені та в інтересах якого діє представник адвокат ОСОБА_1, про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області у справі № 2-6814/11 від 29.02.2012 року - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області ОСОБА_7

Повний текст ухвали складено та підписано 16.11.2018 року.