Постанова

Іменем України

21 листопада 2018 року

м. Київ

справа № 316/545/16-ц

провадження № 61-3325св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Висоцької В. С.,

суддів: Мартєва С. Ю. (суддя-доповідач), ПророкаВ. В., Сімоненко В. М., Штелик С. П.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_4,

відповідачі: Державне підприємство «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі відокремленого підрозділу «Запорізька атомна електрична станція», Державний заклад «Спеціалізована медико-санітарна частина № 1» Міністерства охорони здоров'я України,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі відокремленого підрозділу «Запорізька атомна електрична станція» на рішення Апеляційного суду Запорізької області від 04 серпня 2016 року у складі колегії суддів: Маловічко С. В., Савченко О. В., Кочеткової І. В.,

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2016 року ОСОБА_4 звернувся до суду з позовом до Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі відокремленого підрозділу «Запорізька атомна електрична станція» (далі - ДП «НАЕК «Енергоатом» ВП «Запорізька АЕС»), Державного закладу «Спеціалізована медико-санітарна частина № 1» Міністерства охорони здоров'я України про захист честі, гідності, ділової репутації та відшкодування моральної шкоди.

Позовна заява мотивована тим, що 15 січня 2016 року він був ознайомлений з наказом від 15 січня 2016 року № 4-УК, згідно з яким на нього було накладено дисциплінарне стягнення у вигляді догани за те, що 20 грудня 2015 року об 06 год. 30 хв. з'явився на роботу у стані алкогольного сп'яніння.

Вважав, що висновок лікаря ОСОБА_5 від 20 грудня 2015 року про наявність у нього алкогольного сп'яніння є підробленим, оскільки на роботі в нетверезому стані 20 грудня 2015 року він не перебував.

Посилаючись на викладене, просив суд визнати протокол медичного огляду про встановлення факту вживання речовини та стану сп'яніння від 20 грудня 2015 року № 732 підробленим, визнати незаконним та скасувати наказ від 15 січня 2016 року № 4-УК про накладення дисциплінарного стягнення за порушення трудової дисципліни, стягнути з ДП «НАЕК «Енергоатом» ВП «Запорізька АЕС» завдану моральну шкоду в розмірі 100 000,00 грн.

Рішенням Енергодарського міського суду Запорізької області від 13 червня 2016 року у складі судді Капустинського М. В. у задоволенні позову відмовлено.

Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що відсутні підстави для визнання протоколу підробленим, оскільки не встановлено факту підробки у кримінальному провадженні, а також відсутні підстави для сумнівів у компетентності лікаря ОСОБА_5, яка проводила огляд позивача на наявність у нього алкогольного сп'яніння, а прилад «Алкотест 203» сертифіковано і перевірено та допущено як придатний до застосування. Оскільки оскаржуваний наказ про оголошення догани був виданий на підставі вказаного протоколу, то він є законним і обґрунтованим. Відсутні підстави для захисту честі і гідності позивача, оскільки він не довів поширення відповідачами інформації, внаслідок чого були б порушені його особисті немайнові права. Зважаючи, що первісні вимоги позивача залишені без задоволення, підстави для задоволення похідних вимог щодо стягнення моральної шкоди також відсутні.

Рішенням Апеляційного суду Запорізької області від 04 серпня 2016 року рішення суду першої інстанції скасовано. Позов задоволено частково.

Скасовано як незаконний наказ від 15 січня 2016 року № 4-Ук про накладення на ОСОБА_4 дисциплінарного стягнення у вигляді догани.

Стягнуто з ДП «НАЕК «Енергоатом» ВП «Запорізька АЕС» на користь ОСОБА_4 на відшкодування моральної шкоди 300,00 грн.

У задоволенні решти вимог відмовлено.

Стягнуто з ДП «НАЕК «Енергоатом» ВП «Запорізька АЕС» на користь держави судовий збір у сумі 737,00 грн.

Рішення суду апеляційної інстанції мотивоване тим, що протокол не можна визнати підробленим, оскільки висновок лікарем ОСОБА_5 зроблено на підставі її суб'єктивної оцінки всіх встановлених критеріїв, за якими, на її думку, стан алкогольного сп'яніння у ОСОБА_4 був підтверджений. З огляду на те, що алкогольне сп'яніння ОСОБА_4 не було підтверджено, наказ від 15 січня 2016 року № 4-Ук є незаконним та підлягає скасуванню, оскільки саме за це порушення на позивача було накладено дисциплінарне стягнення. Не можна вважати, що протоколом були поширені недостовірні відомості, які порочать честь і гідність позивача, а захист прав позивача у разі визнання їх незаконності передбачений в інший спосіб, яким і скористався позивач, поставивши питання про їх скасування як незаконних. Зважаючи на те що позивач протягом чотирьох місяців відстоював свої права у суді, достатньою є компенсація за його моральні страждання у сумі 300,00 грн, яка підлягає стягненню з роботодавця.

У касаційній скарзі, поданій у вересні 2016 року до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, ДП «НАЕК «Енергоатом» ВП «Запорізька АЕС» просить, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, скасувати рішення суду апеляційної інстанції, залишити в силі рішення суду першої інстанції.

Касаційна скарга мотивована тим, що суд визнав незаконним наказ, однак не скасував протокол, на підставі якого цей наказ було видано; не зазначив які норми трудового законодавства були порушені під час видачі наказу про накладення дисциплінарного стягнення; суд апеляційної інстанції надав перевагу лише одному доказу - результату аналізу крові без урахування інших доказів; позивач не обґрунтував, в чому полягає моральна шкода.

У жовтні 2016 року до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ надійшли заперечення на касаційну скаргу, у яких ОСОБА_4 просить касаційну скаргу відхилити, а рішення суду апеляційної інстанції залишити без змін.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Частиною першою статті 400 ЦПК України передбачено, що під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Згідно з частиною першою статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Касаційну скаргу слід залишити без задоволення з таких підстав.

Відповідно до статті 139 КЗпП України працівники повинні працювати чесно і сумлінно, своєчасно точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір.

Трудова дисципліна - це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов'язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов'язків.

Пунктом 22 статті 92 Конституції України визначено, що виключно Законами України визначаються діяння, які, зокрема, є дисциплінарними правопорушеннями.

Статтею 149 КЗпП України визначено порядок застосування дисциплінарних стягнень. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку.

Суд установив, що 20 грудня 2015 року об 06 год. 30 хв. електрослюсаря 6 розряду цеху радіаційної безпеки ОСОБА_4 затримала охорона після проходу через КПП-2 у зв'язку з підозрою щодо знаходження у стані алкогольного сп'яніння та направила на медичний огляд до Державного закладу «Спеціалізована медико-санітарна частина № 1» Міністерства охорони здоров'я України.

Обстеження ОСОБА_4 проводила лікар ОСОБА_5, якою одночасно з візуальними методами застосувала пристрій «Алкотест 203», яким у видихуваному повітрі за двома спробами було виявлено 0,73 % алкоголю (а. с. 68).

За результатами обстеження лікар ОСОБА_5 склала протокол № 732 про виявлення у ОСОБА_4 алкогольного сп'яніння.

Наказом генерального директора ДП «НАЕК «Енергоатом» ВП «Запорізька АЕС» від 15 січня 2016 року № 4-ук електрослюсарю 6 розряду цеху радіаційної безпеки ОСОБА_4 за порушення трудової дисципліни, що полягало у появі на роботі 20 грудня 2015 року у стані алкогольного сп'яніння, оголошено догану (а. с. 37).

Відповідно до пункту 1 наказу Державного закладу «Спеціалізована медико-санітарна частина № 1» Міністерства охорони здоров'я України від 02 січня 2015 року № 73 про заходи для вдосконалення медичного огляду на стан сп'яніння лікарям приймального відділення, травмпункту, лікарю-наркологу, які беруть участь в огляді на стан сп'яніння наказано направляти на лабораторні дослідження кров на визначення алкоголю при підозрі на алкогольне сп'яніння у робочий час (а. с. 42-43).

Згідно з пунктом 2 зазначеного наказу за результатами медичного огляду висновки можуть бути такими: а) «тверезий» - 0-0,3 % за результатом «Алкотест»; б) «встановлено факт вживання алкоголю, ознак сп'яніння немає» - 0,28-0,5 % за результатом «Алкотест». Якщо є ознаки сп'яніння, в такому випадку необхідно провести лабораторне дослідження крові; в) «алкогольне сп'яніння» - вміст алкоголю в крові 0,5 % і вище.

У разі наявності ознак сп'яніння, встановлених при огляді та за допомогою приладу «Алкотест», робиться дослідження крові на вміст алкоголю.

Встановивши за результатами зовнішнього огляду, аналізу поведінки, реакцій досліджуваного ОСОБА_4, його рухів, дихання, міміки та показів приладу «Алкотест» наявність ознак сп'яніння з показником 0,73 % у видихнутому повітрі, лікар ОСОБА_5 згідно з вимогами вищевказаного наказу направила позивача на дослідження крові.

За результатом аналізу крові, взятої у ОСОБА_4 об 08 год. 07 хв. 20 грудня 2015 року, встановлено, що алкоголю у його крові не виявлено (а. с. 8).

Однак лікар ОСОБА_5 у протоколі від 20 грудня 2015 року № 732, в якому були відображені результати за всіма критеріями дослідження, зокрема, і результат дослідження крові на вміст у ній алкоголю, у загальному висновку огляду в пункті 14 зазначила як: «алкогольне сп'яніння» (а. с. 68).

На засіданні комісії з трудової дисципліни 30 грудня 2015 року розглядалось питання про накладення дисциплінарного стягнення на електрослюсаря цеху радіаційної безпеки ОСОБА_4 за намагання пройти 20 грудня 2015 року через КПП-2 в нетверезому стані.

У протоколі № 3 вказаного засідання зазначено, що у ВП «Запорізька АЕС» є тільки медичний висновок про факт алкогольного сп'яніння ОСОБА_4 без зазначення результатів дослідження на наявність алкоголю або інших речовин у видихнутому повітрі, тому необхідно визначитись, відповідно до яких документів в Україні робиться медичний висновок про факт алкогольного або наркотичного сп'яніння та яке найменування результативного документа з цього питання (акт або протокол медичного освідування) (а. с. 69).

Тобто на засіданні комісії не було чітко визначено, який документ є таким, що доводить факт алкогольного сп'яніння, а також не проаналізовано протокол № 732 в тій частині, що кров ОСОБА_4 не містила алкоголю, а висновок зроблено за зовнішніми критеріям, які не є превалюючими у такому випадку.

Встановивши, що за результатом аналізу, який є превалюючим в такому випадку та яким остаточно усуваються всі сумніви щодо стану особи, які виявлені при зовнішньому обстеженні, та вмісту його видиху достовірно встановлено, що алкоголю в крові ОСОБА_4 на момент його затримання не було, тобто факт алкогольного сп'яніння не підтверджений, суд апеляційної інстанції правильно застосував норми матеріального права та дійшов обґрунтованого висновку про визнання наказу про оголошення догани незаконним та його скасування, оскільки саме за це порушення на позивача було накладено дисциплінарне стягнення.

При цьому суд апеляційної інстанції також дійшов правильного висновку про те, що протокол від 20 грудня 2015 року № 732 не можна визнати підробленим, оскільки висновок лікар ОСОБА_5 склала на підставі її суб'єктивної оцінки всіх встановлених критеріїв, за якими, на її думку, стан алкогольного сп'яніння у ОСОБА_4 був підтверджений.

Крім того, відповідно до статей 11, 15 ЦК України цивільні права і обов'язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства. Кожна особа має право на судовий захист. Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.

Сам по собі протокол, про визнання якого підробленим заявлені вимоги, не породжує для позивача будь-яких прав чи обов'язків і не стосується визнання або заперечень прав позивача.

Зазначений документ може бути доказом на підтвердження перебування особи у стані алкогольного сп'яніння та прийняття певних рішень в т. ч. про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у зв'язку з його появою на роботі в нетверезому стані. Оспорення таких доказів, що подані на підтвердження обставин, шляхом звернення до суду з окремою вимогою цивільним процесуальним законодавством не передбачено.

Порядок відшкодування моральної шкоди у сфері трудових відносин унормовано статтею 237-1 КЗпП України.

Підставою для відшкодування моральної шкоди згідно із статтею 237-1 КЗпП України є факт порушення прав працівника у сфері трудових правовідносин, яке призвело до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв'язків і вимагало від нього додаткових зусиль для організації свого життя.

Беручи до уваги вказану норму, вимоги позивача про відшкодування моральної шкоди, пов'язаної з порушення його трудових права, суд апеляційної інстанції обґрунтовано вважав, що з визнанням незаконним оспорюваного ним наказу доведеним є і спричинення моральної шкоди, розмір якої має бути співмірним обсягу і тривалості його страждань та зусиллям, які докладені особою для відновлення своїх прав.

Наведеним вище спростовуються доводи касаційної скарги про те, що суд визнав незаконним наказ, однак не скасував протокол, на підставі якого цей наказ було видано.

Інші доводи касаційної скарги не спростовують висновків суду апеляційної інстанції, обґрунтовано викладених в мотивувальній частині судового рішення, та зводяться до переоцінки доказів і незгоди заявника з висновками суду апеляційної інстанції щодо їх оцінки.

При вирішенні справи суд правильно визначив характер правовідносин між сторонами, правильно застосував закон, що їх регулює, повно і всебічно дослідив матеріали справи та надав належну правову оцінку доводам сторін і зібраним у справі доказам.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 410 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що рішення ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Ураховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне залишити касаційну скаргу без задоволення, а рішення суду апеляційної інстанції - без змін.

Керуючись статтями 400, 402, 409, 410, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі відокремленого підрозділу «Запорізька атомна електрична станція» залишити без задоволення.

Рішення Апеляційного суду Запорізької області від 04 серпня 2016 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий В. С. Висоцька
Судді: С. Ю. Мартєв В. В. Пророк В. М. Сімоненко С. П. Штелик