провадження № 2/294/506/18
справа № 294/749/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 листопада 2018 року суддя Чуднівського районного суду Житомирської області Мандро О.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на майно в порядку спадкування, -

ВСТАНОВИВ:

04.06.2018 року після проведеного автоматизованого розподілу справу отримано головуючим суддею Мандро О.В.

Ухвалою суду від 11.06.2018 року позовну заяву залишено без руху з наданням строку для усунення недоліків, зазначених у ній.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалу суду про залишення позовної заяви без руху була отримана позивачем 25.10.2018 року.

Однак, вимоги суду, відповідно до ухвали суду від 11.06.2018 року, позивачем не виконані.

29.10.2018 року позивач звернувся до суду з клопотанням про продовження строку для усунення недоліків до 20.11.2018 року, яке мотивоване тим, що в наданий судом пятиденний строк позивач не в змозі надати оцінку вартості транспортного засобу, 26.10.2018 року нотаріусом надіслано запит до Житомирського сервісного центру МВС про наявність в базі даних транспортних засобів належних спадкодавцю, відповідь на який очікується отримати через п'ятнадцять днів.

Суд, дослідивши клопотання та матеріали справи, прийшов до наступного висновку.

Відповідно ч.3 ст. 127 ЦПК України, якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого судом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.

Відповідно ч.7 ст. 127 ЦПК України, про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

Відповідно до п.10 ч.3 ст.2 ЦПК України однією із основних засадах (принципів) цивільного судочинства є розумність строків розгляду справи судом.

Згідно ст.121 ЦПК України суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій. Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню цивільного судочинства.

Згідно до ч.2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобовязані, серед іншого, виконувати інші процесуальні обовязки, визначені законом або судом.

Відповідно до ст. 8 Конституції України та ч. 1 ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, застосовує цей принцип з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

В рішенні у справі «Броуган (Brogan) та інші проти Сполученого Королівства» Європейський суд з прав людини роз'яснив, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ, і було б неприродно встановлювати один строк в конкретному цифровому виразі для усіх випадків. Таким чином, у кожній справі виникає проблема оцінки розумності строку, яка залежить від певних обставин.

На усунення недоліків позовної заяви позивачу було надано строк тривалістю 5 днів з дня отримання позивачем ухвали, позивач просить надати додатково ще 20 днів для усунення недоліків позовної заяви.

На переконання суду, 25 днів для вчинення такої процесуальної дії як усунення недоліків позовної заяви є занадто великим, що не сприятиме розгляду справи в розумні строки, на недопущення порушення яких неодноразово звертав увагу в своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, тому суд відмовляє в задоволенні клопотання.

Згідно ч.ч.2,3 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи викладене та зважаючи на те, що позивачем не виконані вимоги ухвали суду від 11.06.2018 року, позовну заяву про визнання права власності на майно в порядку спадкування, слід вважати неподаною та повернути позивачу.

Відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись статтями 2, 43, 121, 127, 185, 260, 354 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1про продовження строку для усунення недоліків - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на майно в порядку спадкування визнати неподаною та повернути позивачу.

Копію ухвали, позовну заяву та усі додані до заяви документи надіслати позивачу.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення до апеляційного суду Житомирської області через Чуднівський районний суд Житомирської області.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: О.В. Мандро