Справа № 651/125/18
Провадження № 2/651/59/18
ЗАОЧНЕ Р І Ш Е Н Н Я
10.05.2018 року смт. Верхній Рогачик
Верхньорогачицький районний суд
Херсонської області в складі:
судді ЗАГРУННОГО В.Г.
секретаря ДАНІЄЛЯН Е.Н.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Верхньорогачицького районного суду Херсонської області в смт.Верхній Рогачик матеріали цивільної справи № 651/125/18 за позовом ОСОБА_1, в інтересах якої на підставі довіреності діє начальник Верхньорогачицького бюро правової допомоги Каховського місцевого центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги ОСОБА_2, до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, -
В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_1, в інтересах якої на підставі довіреності діє начальник Верхньорогачицького бюро правової допомоги Каховського місцевого центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги ОСОБА_2, звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, зареєстрованого 08 червня 2012 року Зеленівською сільською радою Верхньорогачицького району Херсонської області, актовий запис № 1.
В обґрунтування позову зазначається, що вона з 08.06.2012 року перебуває в зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_3, і від подружнього життя вони мають сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1.
Спільне життя з відповідачем не склалося, тому що у них різні погляди на сімейне життя та обов'язки. Вони стали зовсім чужими людьми та втратили почуття поваги та довіри одне до одного. Можливості зберегти сімю немає. Подружні відносини між ними припинилися з липня 2016 року. З цього часу спільне господарство не ведеться, проживають окремо, майже не спілкуються, спору про поділ майна, що є їх спільною власністю немає.
З питання щодо утримання та виховання сина ОСОБА_4 немає, оскільки син ОСОБА_5 проживає із позивачем. Також між сторонами досягнуто згоди про утримання сина - відповідач надає кошти в добровільному порядку.
За таких обставин вважає, що подальше спільне життя та збереження шлюбу неможливе, оскільки суперечить інтересам позивача та інтересам їх малолітньої дитини.
На примирення не згодна і тому вважає, що необхідно розірвати шлюб. Після розірвання шлюбу залишити шлюбне прізвище «Бартєнєва».
Ухвалою від 16.03.2018 року провадження по справі відкрито та призначено до підготовчого провадження за правилами загального позовного провадження. Ухвалою від 11.04.2018 року підготовче провадження закрито та призначено розгляд справи на 10.05.2018 року.
В судове засідання 10.05.2018 року позивач та її представник не з"явилися, але в матеріалах справи маються їх клопотання, якими вони просять справу розглянути за їх відсутності. Позовні вимоги підтримали в повному обсязі. Проти винесення заочного рішення не заперечують.
Відповідач в судове засідання 10.05.2018 не з"явився, про дату, час та місце його проведення був повідомлений належним чином, що підтверджено рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с 28), причину неявки суду не повідомив, відзив на позов не надав.
Відповідно до ч. 1 ст. 279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження.
Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.
Згідно ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов:
1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання;
2) відповідач не з"явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин;
3) відповідач не подав відзив;
4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Враховуючи, що ОСОБА_6 належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не з"явився в судове засідання з невідомих причин, не подав відзив та представник позивача не заперечує проти заочного розгляду справи, суд вважає можливим розглянути справу на підставі наявних доказів, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про необхідність задоволення позовних вимог ОСОБА_1, не дивлячись на те, що суду фактично не відома позиція відповідача з приводу розірвання шлюбу, оскільки згідно статті 24 Сімейного Кодексу України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Так, судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі, зареєстрованому 08.06.2012 року року Зеленівською сільською радою Верхньорогачицького району Херсонської області, актовий запис № 1, що підтверджено відповідним свідоцтвом серії 1-КГ № 069825 (а.с. 4).
Від шлюбу мають спільну дитину сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, що також підтверджено свідоцтвом серії 1-КГ № 147604, виданим 01.08.2012 року відділом РАЦС Верхньорогачицького РУЮ (а.с. 5).
Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Відповідно до ч. 3 ст. 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин є порушенням права чоловіка, дружини на свободу та особисту недоторканість.
Відповідно до ст. 109 СК України шлюб розривається судом, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їх права, а також права їхніх дітей.
Згідно із положеннями ст.ст. 110-112 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам дитини, що має істотне значення.
Статтею 16 Загальної декларації прав людини від 10 грудня 1948 року передбачено, що чоловіки і жінки користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.
Судом було встановлено, що причиною припинення шлюбно-сімейних відносин являється те, що між сторонами втрачено почуття любові, поваги та довіри одне до одного. Сім'я розпалася та існує формально. Оскільки подальше спільне проживання подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам позивача та дитині сторін шлюб підлягає розірванню.
Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Оскільки відповідач при реєстрації шлюбу прізвище змінювала, що вбачається з дослідженого свідоцтва про укладення шлюбу, та враховуючи ту обставину, що позивач не ставить питання зміни прізвища, то після розірвання шлюбу їй слід залишити прізвище «Бартєнєва».
Згідно з ч. 3 ст. 115 СК України - документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Таким чином, суд вважає, що в результаті припинення шлюбу не будуть порушені особисті та майнові права позивача та відповідача, а тому шлюб між сторонами необхідно припинити шляхом його розірвання.
Крім того, в силу ч. 1 ст. 141 ЦПК України, з відповідача підлягає стягненню на користь позивача сума сплаченого судового збору в розмірі 704 грн. 80 коп..
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 105 ч.3, 112, 113, 114 ч.2 СК України, ст.ст. 5, 10, 12, 13, 76, 81, 141, 223, 264, 265, 280-282, 284, 289, 354 ЦПК України, суд
В И Р І Ш И В:
Позов ОСОБА_1, в інтересах якої на підставі довіреності діє начальник Верхньорогачицького бюро правової допомоги Каховського місцевого центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги ОСОБА_2, до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Розірвати шлюб між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, який зареєстрований 08 червня 2012 року Зеленівською сільською радою Верхньорогачицького району Херсонської області, актовий запис № 1.
Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити прізвище, обране під час державної реєстрації шлюбу «Бартєнєва».
Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 понесені нею витрати по сплаті судового збору, а саме 740 грн. 80 коп..
Заочне рішення може бути оскаржено позивачем шляхом подання апеляційної скарги до апеляційного суду Херсонської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.
Позивач, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу XIII «Перехідних положень» Цивільного процесуального кодексу України (в редакції закону №2147-VIII від 03 жовтня 2017 року) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Відповідач, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя
Верхньорогачицького районного
суду Херсонської області ОСОБА_7