Житомирський апеляційний суд
Справа №280/559/17 Головуючий у 1-й інст. Щербаченко І. В.
Категорія 24 Доповідач Миніч Т. І.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 листопада 2018 року Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючого - судді: Миніч Т.І.

суддів: Павицької Т.М.,

Трояновської Г.С.

секретаря

судового засідання Кучерявого О.В.

з участю представників сторін

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Житомирі апеляційні скарги ОСОБА_3 та представника ОСОБА_3 - ОСОБА_4

на рішення Коростишівського районного суду Житомирської області від 25 квітня 2018 року під головуванням судді Щербаченко І.В.

у цивільній справі №280/559/17 за позовом Акціонерного товариства «Житомиробленерго» до ОСОБА_3 про відшкодування збитків та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до Акціонерного товариства «Житомиробленерго» про визнання недійсним акту, незаконним рішення комісії, -

в с т а н о в и в:

У квітні 2017 року Публічне акціонерне товариство «Енергопостачальна компанія «Житомиробленерго» звернулось до суду з позовом.Позивач просив стягнути з відповідача збитки, нараховані по акту про порушення Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999р. №1357 в сумі 23837,81 грн. та понесені судові витрати. В обґрунтування заявлених вимог зазначав, що відповідач проживає у АДРЕСА_1 та користується електричною енергією згідно особового рахунку №070-0040.Позивачем 02.02.2017р. було здійснено технічну перевірку вузла обліку відповідача за вказаною вище адресою, під час якої було виявлено порушення п.42 ПКЕЕН, а саме: самовільне позаоблікове підключення до мереж, що не є власністю електропостачальника з порушенням схеми обліку, відповідачем здійснено підключення прихованої позаоблікової електричної проводки, точка підключення в стіні всередині будинку. За результатами перевірки представниками позивача складено акт порушення ПКЕЕН №017979, який був підписаний відповідачем. У відповідності до п.53 ПКЕЕН призначено засідання комісії з розгляду акту порушення №017979 на 28.02.2017року. Комісією 28.02.2017р. розглянуто акт №017979 та винесено протокол №67, в якому зазначено, що у відповідності з п. 3.3, 3.5 Методики, у період з 03.02.2014р. по дату фіксації порушення (02.02.2017), по потужності обрахованої та силі струму визначеної з найменшої поперечної площі розрізу проводів, що використані у схемі самовільного підключення, визначено обсяг та вартість необлікованої електричної електроенергії 28493 кВт.год. на суму 23837,81 грн. Проте добровільно сплачувати борг відповідач відмовляється.

У червні 2017 року ОСОБА_3 подано зустрічний позов, в якому позивач просила визнати недійсним акт №017979 від 02.02.2017р., визнати незаконним рішення комісії від 28.02.2017р. з розгляду актів порушень ПКЕЕН про донарахування ОСОБА_3 вартості електроенергії та негайного припинення його дії, скасування нарахованих збитків. В обґрунтування заявлених вимог зазначала, що рішення є незаконним та суперечить вимогам чинного законодавства. Єдиним можливим до застосування доказом порушення споживачем правил є акт порушень, однак акт №017979 від 02.02.2017р. вважає недійсним і таким, що складений незаконно, а перевірка 02.02.2017р. проведена з порушенням вимог чинного законодавства. Крім того, вважала що було порушено вимоги спеціального законодавства в області енергетики і в питанні встановлення місця самовільного підключення електропроводки, в акті не конкретизовано, де саме знаходиться це місце, енергопостачальник не має права перевірки проводки за межею розподілу мереж, а саме: після лічильника, тобто у кімнатах квартири чи будинку. Працівниками «Житомиробленерго» не встановлено метод розкрадання електроенергії та не перевірено технічної можливості розкрадати електроенергію.

Рішенням Коростишівського районного суду Житомирської області від 25 квітня 2018 року позовні вимоги за первісним позовом задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_3 на користь АТ «Житомиробленерго» збитки в сумі 23837 (двадцять три тисячі вісімсот тридцять сім) гривень 81 копійку. У задоволенні зустрічного позову відмовлено.

Судові витрати у розмірі 1600,00 грн. компенсовано АТ «Житомиробленерго» за рахунок держави.

У поданій апеляційній скарзі ОСОБА_3 просить скасувати зазначене рішення суду та ухвалити нове - про відмову у задоволенні первісного позову та задоволення позовних вимог за зустрічним позовом. На думку апелянта, рішення суду першої інстанції постановлене з порушенням норм матеріального та процесуального права, з неповним з'ясуванням обставин, що мають значення для справи, що призвело до неправильного її вирішення. Зокрема апелянт зазначає, що не погоджується з висновками суду в тій частині, що Акт №017979 відповідає вимогам законодавства. Разом з тим, акт - це єдиний допустимий доказ порушення в області користування електроенергією і до нього законодавством встановлено ряд вимог. Висновки суду в тій частині, що доводи відповідача та її представника зводяться до формальних недоліків акту та протоколу комісії, а доказів, які б спростували викладені факти порушення, суду не надано, не відповідають дійсності. Крім того зазначає, що у позивача відсутні належні, допустимі і достовірні докази на підтвердження тієї обставини, що апелянт облаштувала електричний провід та самовільно підключила його в стіні будинку до електричної мережі поза приладу обліку. Апелянт вважає, що позивачем не доведено, що нею проводилось безоблікове споживання електричної енергії і самовільно було облаштовано позаоблікову електропроводку. На думку апелянта, оскаржуваний акт було складено особами, які не мали на це повноважень. Проте суд на ці обставини уваги не звернув.

У поданій апеляційній скарзі представник ОСОБА_3 - ОСОБА_4 просить скасувати зазначене рішення суду та ухвалити нове - про відмову у задоволенні первісного позову та задовільнити позовні вимоги за зустрічним позовом. На думку представника апелянта, рішення суду першої інстанції постановлене з порушенням норм матеріального та процесуального права, з неповним з'ясуванням обставин, що мають значення для справи, що призвело до неправильного її вирішення. Зокрема апелянт зазначає, що судом першої інстанції було залишено поза увагою те, що згідно квитанції за квітень 2017 року про сплату за електроенергію, станом на 01.05.2017р. відповідач мала переплату за електроенергію в сумі 786,86 грн., а станом на 01.04.2018р.- переплата становить 1149,54 грн. Протягом трьох років ОСОБА_3 користувалася житловою субсидією в тому числі і на споживання електричної енергії, з вищевказаних показників видно, що вона не використовує навіть ту електроенергію, яку їй безкоштовно надає держава. Крім того, позивачем не доведено, а в суді не встановлено порушення ПКЕЕН з боку ОСОБА_3, яке полягає у безобліковому споживанні електроенергії, не встановлено факту крадіжки електроенергії. Викликає сумніви і сам факт самовільного позаоблікового підключення.

Розглянувши справу в межах доводів, викладених в апеляційній скарзі, суд вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Під час розгляду справи змінилося найменування позивача з Публічного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Житомиробленерно» на Акціонерне товариство «Житомиробленерго» згідно Виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (а.с.143).

З матеріалів справи вбачається, що 02.02.2017р. за адресою: АДРЕСА_1, працівниками ПАТ «ЕК «Житомиробленерго» Коростишівського РЕМ було виявлено порушення ОСОБА_3 п.42 ПКЕЕН - самовільне позаоблікове підключення до мереж, що не являються власністю енергопостачальної компанії з порушенням схеми обліку, а саме: підключено приховану поза облікову електричну проводку, точка підключення в стіні всередині будинку, про що було складено акт №017979 про порушення ПКЕЕН.

Відповідно до протоколу №07 засідання комісії з розгляду Актів про порушення ПКЕЕН від 28.02.2017р. було розглянуто Акт від 02.02.2017р. №017979 про порушення ПКЕЕН споживачем ОСОБА_3 шляхом самовільного позаоблікового підключення до мереж, що не являються власністю енергопостачальної компанії, з порушенням схеми обліку, який визнано правомірним та прийнято рішення виконати нарахування по акту у відповідності з п. 3.3, 3.5 Методики за три роки. Обсяг та вартість не облікованої електричної енергії складає 29493 кВт.год. на суму 23837,81 грн., заходи порушення усунуто, нарахована сума повинна бути сплачена до 31.03.2017р. З протоколом була ознайомлена дочка - ОСОБА_5, яка 28.02.2017р. копію протоколу отримала.

Акт про порушення ПКЕЕН №017979 від 02.02.2017р. підписаний трьома представниками постачальника електричної енергії, споживачу, примірник акту вручено. Вказаний акт було розглянуто на засіданні комісії з розгляду Актів про порушення ПКЕЕН, визнано його правомірним, виконано нарахування у відповідності до положень п.п. 3.3, 3.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією.

Вирішуючи спір, суд першої інстанції обгрунтовано виходив з того, що правовідносини, які виникли між сторонами, регулюються Законом України «Про електроенергетику» та Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою КМУ №1357 від 26.07.1999.

Відповідно до положень статті 26 Закону України «Про електроенергетику», споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною енергією.

Згідно статті 26 Закону України «Про електроенергетику», п.42 ПКЕЕН користування електричною енергією для населення споживач електричної енергії зобов'язаний дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об'єкті споживача; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі приладу обліку; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та правил.

Відповідно до п.37 ПКЕЕН енергопостачальник має право: перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією. Факт виявлених представниками енергопостачальника порушень споживачем вимог ПКЕЕН оформлюється актом про порушення (розділ 4 ПКЕЕН).

Відповідно до п.53 ПКЕЕН у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об'єкта або має право користуватися цим об'єктом відповідно до договору). Один примірник акту вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акту свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Акт про порушення цих ПКЕЕН розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів, енергопостачальник повідомляє побутового споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату.

У разі порушення зобов'язань настають правові наслідки, встановлені договором або законом (стаття 611 Цивільного кодексу України). Положеннями статті 27 Закону України «Про електроенергетику» передбачено, що правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України, зокрема цивільну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є: порушення правил користування енергією, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.

Вирішуючи вимоги за зустрічним позовом, суд врахував, що оскаржуваний акт та протокольне рішення комісії відповідача безпосередньо не встановлюють будь-яких обов'язків позивача, а є способом оформлення претензій енергопостачальника до споживача електричної енергії і містять рекомендації сплатити відповідні донарахування, не порушуючи жодних прав та інтересів позивача. В разі відмови від сплати цих донарахувань зі сторони позивача передбачено спосіб захисту інтересів енергопостачальника в судовому порядку (п. 53 ПКЕЕН), тобто право енергопостачальника звертатись із позовом до суду про стягнення таких нарахувань. Заперечення зі сторони споживача щодо пред'явлених вимог енергопостачальником по відшкодуванню вартості необлікованої електричної енергії не може бути предметом позову до енергопостачальника, оскільки такий спосіб врегулювання спору не передбачений ні законом, ні договором. Водночас, усі доводи та міркування позивача наведені в її позові можуть бути запереченнями у разі пред'явлення до неї позову енергопостачальником про стягнення вартості необлікованої електричної енергії.

Акти, протоколи є лише документи, що фіксують певну інформацію, виступають у вигляді доказів, які підлягають оцінці судом в порядку вимог ст.89 ЦПК, їх оскарження не передбачено чинним законодавством або договором як спосіб захисту судом цивільних прав та інтересів особи.

Відповідно до пункту 48 ПКЕЕН споживач несе відповідальність згідно з законодавством за порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електроенергії без приладів обліку.

Згідно до п.п. 3.3. Методики розрахунок вартості не облікованої електричної енергії здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості не облікованої електричної енергії; за кількістю днів: а) у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 3.1 цієї глави (у частині щодо пошкодження приладів обліку), з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня усунення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення. Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання не облікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку, не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об'єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки. Під час проведення розрахунку вартості необлікованої електричної енергії не враховується наявність у споживача пільг з оплати спожитої електроенергії.

Відповідно до викладених вище положень закону та виходячи з приписів ст.ст.19,58,61 Конституції України, ст.13 ч.1,ст.14 ч.ч.1,2,3, ст.614 ч.1 ЦК України, цивільні права особа здійснює, а цивільні обов'язки - виконує в межах, встановлених договором або актами цивільного законодавства; ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством, та відповідати за діяння, які на час їх вчинення не визнавалися законом як правопорушення;юридична, в т.ч. цивільно-правова відповідальність особи має індивідуальний характер; підставою такої відповідальності є склад відповідного цивільного правопорушення, за вчинення якого застосовується санкція, вид та межі застосування якої чітко передбачені договором або нормами законодавства. Відповідальність, застосування санкції за аналогією не допускаються.

Власник квартири та відповідно і споживач зобов'язаний дотримуватись вимог нормативно-технічних документів.

Судом першої інстанції були допитані свідки - працівники позивача, які проводили перевірку та підтвердили факт позаоблікового використання електричної енергії. Зазначені докази відповідачем не спростовані.

За наведених обставин, суд першої інстанції обгрунтовано вважав, що факт порушення споживачем ПКЕЕН підтверджений належним чином.

Доводи викладені в апеляційних скаргах, висновків суду не спростовують та на їх правильність не впливають, оскільки зводяться до переоцінки доказів.

Разом з тим, будь-яких процесуальних порушень, які б давали підстави для переоцінки доказів, апеляційним судом не встановлено.

Підстав для зміни чи скасування оскаржуваного рішення апеляційний суд не вбачає, оскільки воно постановлено судом із додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст.258,259,367,374,375,381-384 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 та апеляційну скаргу представника ОСОБА_3 - ОСОБА_4 залишити без задоволення.

Рішення Коростишівського районного суду Житомирської області від 25 квітня 2018 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту постанови.

Головуючий: Судді:

Повний текст постанови складений 15.11.2018 року.