Справа № 206/4213/18
Провадження № 2/206/1228/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
13.11.2018 Самарський районний суд м. Дніпропетровська
головуючий суддя Маштак К.С.
секретаря судового засідання Стахів О.О.
представника відповідача ОСОБА_1
розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду у м. Дніпрі клопотання представника відповідача про залишення без розгляду позовної заяви у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості,
У провадженні Самарського районного суду м. Дніпропетровська на розгляді перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості.
В судовому засіданні, у зв'язку із повторною неявкою позивача та його представника, представник відповідача ОСОБА_1 просила суд залишити позов без розгляду.
Вирішуючи заявлене клопотання суд виходить з такого.
07.08.2018 у цивільній справі було відкрито провадження, підготовче засідання призначено на 11.09.2018 про що постановлено відповідну ухвалу.
11.09.2018 підготовче судове засідання було відкладено на 01.10.2018 за клопотанням представника позивача заявленим у судовому засіданні, з підстав необхідності ознайомитись із відзивом на позовну заяву та надати письмове заперечення на відзив.
01.10.2018 підготовче судове засідання було відкладено на 19.10.2018 у звязку із неявкою у судове засідання сторін та їх представників, а також надходженням на адресу суду клопотання представника відповідача про відкладення підготовчого засідання.
19.10.2018 підготовче засідання знову було відкладено на 13.11.2018 у звязку із неявкою позивача та його представника, та відсутності будь-яких заяв про розгляд справи у їх відсутність або поважності причин неявки.
Належне повідомлення позивача та його представника про дату та час призначення судового засідання підтверджується відповідними документами, що містяться у матеріалах даної цивільної справи.
Станом на 13.11.2018 до суду не надходило заперечення на відзив, що було підставою для відкладення підготовчого судового засідання 11.09.2018 за відповідним клопотанням представника позивача.
Таким чином, судом встановлено, що позивач та його представник повторно не зявились в судове засідання без поважних причин, та не повідомили суд про причини неявки, заяви про розгляд справи за його (їх) відсутності не надали.
В той же час, звернення позивача до суду за захистом своїх порушених прав передбачає передусім його зацікавленість у розгляді справи в найкоротший строк, та покладає на нього обов'язок добросовісно користуватись своїми правами.
Статтею 44 ЦПК України встановлено, що особи, які беруть участь у справі, наділені широким колом цивільних прав, і лише одним обов'язком - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати покладені на них процесуальні обов'язки.
Таким чином, суд вважає, що позивач та його представник, будучи уповноваженим представляти інтереси позивача, нехтуючи своїм обов'язком, передбаченим ст. 44 ЦПК України, повторно не з`явились до суду у судове засідання, не надали заяви про розгляд справи за їх відсутності, обґрунтованої заяви про відкладення розгляду справи, інформації про поважність неявки, та ін., що не дало суду можливість ухвалити рішення у справі.
В рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції
Частиною 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04.11.50 (далі - Конвенція), яка набрала чинності для України з 11.09.97 та відповідно до ст. 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку належним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
Ратифікуючи зазначену Конвенцію Україна взяла на себе обов'язки гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в ній, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.
У своєму рішенні від 15.07.2002 у справі «Калашников проти Росії» Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема, складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.
З аналізу практики ЄСПЛ вбачається, що питання про порушення ст. 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів принцип неприпустимості зловживання правами у даному конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання позивачем та його представником наданими їм правами та обов'язками.
Окрім вищевикладеного, суд також враховує правові позиції Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладені в інформаційному листі № 6-60/0/4-12 від 18.01.2012, щодо балансу захисту прав як позивача, який повторно не з'явився у судове засідання (незалежно від причин неявки), так і відповідача, який у зв'язку із такою неявкою вимушений витрачати свої час та кошти.
Так, відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез'явлення не перешкоджає вирішенню спору.
За встановленими правилами п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає розгляду справи.
За вищевикладених обставин суд, з урахуванням строків розгляду справи, часу знаходження справи у провадженні суду, поведінки позивача, його представника та невиконання ними свого обов'язку щодо явки в судове засідання, відсутності заяви про розгляд справи за його (їх) відсутності, вважає за необхідне залишити позовну заяву без розгляду.
При цьому суд зазначає, що залишення заяви без розгляду не позбавляє позивача права повторно звернутись до суду з даною заявою.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 128, 130, 223, 257-261, 263, 294 ЦПК України, -
Клопотання представника відповідача про залишення без розгляду позовної заяви задовольнити повністю.
Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованостізалишити без розгляду.
Розяснити позивачу, що залишення без розгляду позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовом до суду.
Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п'ятнадцяти днів з дня її складання. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.
У відповідності до п. 15.5 ч.1 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціювання Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.
Повне судове рішення у формі ухвали складено 16.11.2018.
Суддя К.С. Маштак