ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/8635/16-ц
провадження № 2/753/1681/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" травня 2018 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі

головуючого судді Колесника О.М.

при секретарі Заболотній Л.Г.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, 3-тя особа: ОСОБА_4 про поділ майна подружжя,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про поділ майна подружжя.

В судовому засіданні суд поставив на обговорення учасників справи питання про залишення позову ОСОБА_2 до ОСОБА_5 про поділ майна подружжя без розгляду, оскільки позивач та його представник 17.01.2018 року та 5.05.2018 року повторно не з'явились у судові засідання, при цьому позивач та його представник були двічі повідомлені про дату і місце розгляду справи, з заявами до суду про підтримку позовних вимог і розгляд справи у його відсутність або у відсутність його представника не звертались.

Заслухавши учасників справи, вивчивши матеріали справи, суд вважає необхідним залишити позов без розгляду з наступних підстав.

Згідно п.5, ч.1, ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає розгляду справи.

У відповідності до ч.5, ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез'явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Як зазначає ч.3, ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з'явилися в судове засідання без поважних причин.

Аналізуючи вказані вище норми права, суд вважає, що законодавець передбачив, що за умови двох поспіль неявок до суду позивача або його представника без поважних підстав як перший, так і другий раз, позовна заява залишається без розгляду.

Як встановлено у судовому засіданні, в провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває дана цивільна справа з 14.04.2014 року (т.1, а.с.2). Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва Дубаса В.А. від 19.06.2014 року було відкрито провадження у справі (т.1, а.с.25).

За змістом ч.1, ст.210 ЦПК України суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку.

Як вбачається з матеріалів цивільної справи, дану цивільну справу після автоматизованого розподілу було передано для подальшого розгляду судді Дарницького районного суду м. Києва Колеснику О.М. на підставі протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 5.05.2016 року (т.1, а.с.241), розгляд якої призначено на 13.09.2016 року о 14-00 годин (т.1, а.с.241а).

12.09.2017 року судове засідання по даній цивільній справі було відкладене в зв'язку з неявкою до суду відповідача, 3-ї особи або їх представників на 17.01.2018 року о 9-15 годин (т.2, а.с.39). Єдиний присутній у судовому засіданні представник позивача ОСОБА_6 був повідомлений про дату відкладення розгляду справи, поставивши свій підпис у розписці (т.2, а.с.40).

Однак 17.01.2018 року ні позивач, ні його представник до суду не з'явились (т.2, а.с.53-54), при цьому напередодні 16.01.2018 року представник позивача ОСОБА_6 звернувся до суду з клопотанням про відкладення розгляду справи (т.2, а.с.52), тому розгляд справи було відкладено на 5.05.2018 року на 10-00 годин (т.2, а.с.55). 2.03.2018 року, перебуваючи в суді, позивач ОСОБА_2 був ознайомлений з датою відкладення розгляду справи, поставивши свій підпис у розписці (т.2, а.с.55).

Як наголошує ч.1, ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 року №1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Крім того, як зазначає у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Враховуючи вказані положення, суд звертає увагу, що між першим і другим судовими засіданнями, тобто між 17.01.2018 року і 5.05.2018 року пройшов майже чотирьохмісячний термін, однак вказана процесуальна особа, позивач та/або його представник не поцікавились у відкритих джерелах інформації про дату призначеного судового розгляду на 5.05.2018 року або на дати, які передували вказаній.

Як наголошує ч.5, ст.130 ЦПК України вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Таким чином, оскільки позивач та/або його представник (представники) 17.01.2018 року та 5.05.2018 року повторно не з'явились до суду, при цьому вони були двічі повідомлені судом про розгляд справи належним чином, з заявами до суду про підтримку позовних вимог та розгляд справи по суті у їх відсутність перед початком даного розгляду справи не звертались, враховуючи розумний строк розгляду справи, що включає термін не більше 60 днів, а справа в провадженні суду перебуває близько 2 років, тому суд вважає необхідним залишити позов без розгляду. При цьому позивач не позбавлений права звернутись до суду з аналогічним позовом у будь-який час.

Керуючись ст.44; 130; 131; 210; 223; ст.257 ЦПК України, ст.6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року №475/97-ВР, суд

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3, 3-тя особа: ОСОБА_4 про поділ майна подружжя залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва протягом 15 днів після її проголошення через Дарницький районний суд м. Києва.

Суддя :