Провадження № 2-р/761/18/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 квітня 2018 року Шевченківський районний суд м.Києва у складі:

головуючого судді: Притули Н.Г.,

при секретарі: Припутневич В.І.

розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1; ОСОБА_2 про роз'яснення ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 11 вересня 2017 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Національного банку України про стягнення коштів та відшкодування моральної шкоди,-

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшла заява представника позивача - ОСОБА_4 про роз'яснення ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 11 вересня 2017 року щодо залишення вищевказаної позовної заяви без руху.

В своїй заяві заявник просить: роз'яснити зазначену ухвалу суду від 11.09.2017 року та відстрочити виконання ухвали до одного місяця з дня її роз'яснення.

Ухвалою Шевченківського районного суду м.Києва від 12.10.2017 року відмовлено в прийнятті заяви представника позивача про роз'яснення ухвали суду від 11.09.21017 року.

Не погоджуючись із ухвалою суду представник позивача подав апеляційну скаргу.

Постановою Апеляційного суду м.Києва від 23.01.2018 року ухвалу суду про відмову в прийняті заяви скасовано та направлено до суду І інстанції для продовження розгляду.

Врахувавши постанову Апеляційного суду м.Києва, суд прийшов до наступного.

Статтею 271 ЦПК України передбачено, що за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз'яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз'яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред'явлене до примусового виконання. Суд розглядає заяву про роз'яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може викликати учасників справи, державного чи приватного виконавця в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розглядові заяви про роз'яснення рішення. Про роз'яснення або відмову у роз'ясненні судового рішення суд постановляє ухвалу, яку може бути оскаржено.

Врахувавши вказані положення ЦПК України, можна зробити висновок, якщо рішення суду є незрозумілим для осіб, які брали участь у справі, суд за їхньою заявою постановляє ухвалу, в якій роз'яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його змісту.

Пункт 21 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі» роз'яснює, що відповідно до статті 221 ЦПК України роз'яснення рішення суду, можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою суду від 19 червня 2017 року провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Національного банку України про стягнення коштів та відшкодування моральної шкоди було відкрито та призначено до розгляду.

В судовому засіданні, ухвалою суду від 11 вересня 2017 року було відмовлено в задоволенні клопотання представника відповідача про залишення позову без розгляду та залишено без руху вказану позовну заяву з наданням позивачу п'ятиденного строку для усунення недоліків, а саме надавши позивачу можливість сплатити судовий збір в розмірах, передбачених за подання позовної заяви майнового характеру, відповідно до розмірів, встановлених Законом України «Про судовий збір» (або надати копії документів, які звільняють позивача від сплати судового збору).

Отже, враховуючи вищевикладене, ухвала Шевченківського районного суду м. Києва від 11 вересня 2017 року про залишення позовної заяви без руху, щодо якої заявник просить надати роз'яснення, не є тим судовим рішенням, яке згідно норм ст. 271 ЦПК України підлягає роз'ясненню, тому суд вважає за необхідне відмовити в задоволенні заяви.

Окрім цього, заявник просив відстрочити виконання ухвали до одного місяця з дати роз'яснення ухвали, керуючись ст.373 ЦПК України (в редакції до 15.12.2017 року).

Відповідно до ст. 435 ЦПК України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує:

1) ступінь вини відповідача у виникненні спору;

2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім'ї, її матеріальний стан;

3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Про відстрочення або розстрочення виконання судового рішення, встановлення чи зміну способу та порядку його виконання або відмову у вчиненні відповідних процесуальних дій постановляється ухвала, яка може бути оскаржена. У необхідних випадках ухвала надсилається установі банку за місцезнаходженням боржника або державному виконавцю, приватному виконавцю.

Як вбачається, справа за позовом ОСОБА_1 до Національного банку України про стягнення коштів та відшкодування моральної шкоди судом не розглянута, рішення у вказаній справі не ухвалено.

Розділ VI ЦПК України, до якого входить ст.435, регулює процесуальні питання, пов'язані з виконанням судових рішень у цивільних справах та рішень інших органів (посадових осіб).

Враховуючи те, що ухвала суду від 11.09.2017 року про залишення позову без руху не є судовим рішенням, яке в силу ст.435 ЦПК України можна відстрочити її виконання, суд вважає за необхідне відмовити в задоволені відстрочення виконання ухвали суду.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.8, 122, 127, 221, 271, 435 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1; ОСОБА_2 про роз'яснення та відстрочення виконання ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 11 вересня 2017 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Національного банку України про стягнення коштів та відшкодування моральної шкоди - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Апеляційного суду міста Києва.

У відповідності до п.15.5 Перехідних положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Шевченківський районний суд міста Києва..

Суддя: Н.Г.Притула