РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.12.2018

Хмельницький міськрайонний суд Хмельницької області у складі:

головуючої - судді Логінової С.М.,

при секретарі судового засідання - Д'яковичу О.О.,

за участю представника позивача -ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Хмельницькому цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до фізичної особи - підприємця - ОСОБА_3 про повернення авансу за договором побутового підряду та стягнення пені за прострочення виконання,

встановив:

ОСОБА_2 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_3 про повернення авансу за договором побутового підряду.

Ухвалою судді Хмельницького міськрайонного суду позовна заява залишена без руху.

Ухвалою судді Хмельницького міськрайонного суду позовна заява прийнята до розгляду та відкрито провадження у справі.

ОСОБА_2 звернувся до суду з позовною заявою до фізичної особи - підприємця - ОСОБА_3 про повернення авансу за договором побутового підряду, стягнення пені за просточення виконання пояснивши, що 15 листопада 2017 року він уклав усний договір побутового підряду із фізичною особою - підприємцем ОСОБА_4, за умовами якого відповідач зобов'язався зі свого матеріалу у строк до 28 грудня 2017 року виготовити три шафи для одягу. По домовленості ціна одного виробу склала 8900 грн., а всього вартість замовлення склала 26700 грн. На вимогу підрядника 27 листопада 2017 року замовником було сплачено аванс за виготовлення шаф у розмірі 500 доларів США, що згідно офіційного курсу НБУ на день сплати авансу склав 13 430, 70 грн. (500 х 26,8614 = 13 430, 70 грн.). У відповідності до ст. 866 ЦК України на підтвердження укладення договору побутового підряду підрядник видав замовнику письмову розписку, вказавши вартість замовлення та розмір отриманого авансу.

На час звернення до суду підрядник договір підряду не виконав, роботу не виконав, отриманий аванс замовнику не повернув.

У відповідності до «Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» ОСОБА_4 зареєстрований як фізична особа-підприємець 08.01.2009, номер запису 0031306, КВЕД 36.13.0 «виробництво кухонних меблів». 04.01.2011 у тому ж реєстрі внесений запис за тим же номером, що стан суб'єкту «припинений», але не «закритий», а тому згідно вимог Податкового кодексу України до внесення до реєстру запису про закриття, ФОП рахується існуючим та діючим.

Просить стягнути з фізичної особи - підприємця - ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 аванс за договором побутового підряду в сумі 500 доларів США, що по офіційному курсу НБУ склав 13 430, 70 грн. (500 х 26,8614 = 13 430, 70 грн.).

Стягнути з фізичної особи - підприємця - ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 пеню за прострочення виконання замовлення за договором побутового підряду в сумі 122 553 грн.

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав, просив позов задовольнити, з підстав, викладених у позовній заяві.

Відповідач у судове засідання не прибув, про час та місце судового розгляду, повідомлений належним чином і від нього не надійшло повідомлення про причини неявки. Суд приходить до висновку ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню.

Судом встановлено, що 15 листопада 2017 року ОСОБА_2 уклав усний договір побутового підряду із фізичною особою - підприємцем ОСОБА_4, за умовами якого відповідач зобов'язався зі свого матеріалу у строк до 28 грудня 2017 року виготовити шафи для одягу. По домовленості ціна одного виробу склала 8900 грн. На вимогу підрядника, 27 листопада 2017 року замовником було сплачено аванс за виготовлення шаф у розмірі 500 доларів США, що згідно офіційного курсу НБУ на день сплати авансу склав 13 430, 70 грн. (500 х 26,8614 = 13 430, 70 грн.).

У відповідності до ст. 866 Цивільного кодексу України на підтвердження укладення договору побутового підряду підрядник видав замовнику письмову розписку, вказавши вартість замовлення та розмір отриманого авансу.

На час звернення до суду підрядник договір підряду не виконав, роботу не виконав, отриманий аванс замовнику не повернув.

Суд приходить до висновку, що на користь позивача слід стягнути з ОСОБА_4 500 дол. США, що за курсом НБУ на час розгляду справи - 6.12.2018 р. становить

У відповідності до «Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» ОСОБА_4 зареєстрований як фізична особа-підприємець 08.01.2009, номер запису 0031306, КВЕД 36.13.0 «виробництво кухонних меблів».

Відповідно до вимог ст. 865 Цивільного кодексу України за договором побутового підряду підрядник, який здійснює підприємницьку діяльність, зобов'язується виконати за завданням фізичної особи (замовника) певну роботу, призначену для задоволення побутових та інших особистих потреб, а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконану роботу.

До відносин за договором побутового підряду, не врегульованих цим Кодексом, застосовується законодавство про захист прав споживачів.

Відповідно до вимог ст. 865 Цивільного кодексу України договір побутового підряду вважається укладеним у належній формі, якщо підрядник видав замовникові квитанцію або інший документ, що підтверджує виконання договору.

Відповідно до вимог ст. 873 Цивільного кодексу України вартість робіт, виконаних за договором побутового підряду, визначається за погодженням сторін, якщо інше не передбачено у встановленому порядку прейскурантами (цінниками), тарифами тощо.

Робота оплачується замовником після її остаточного передання підрядником. За згодою замовника робота може бути ним оплачена при укладанні договору побутового підряду шляхом видачі авансу або у повному обсязі.

На розвиток статті 865 ЦК України законодавцем прийняти Закон України «Про захист прав споживачів», приписи якого передбачають наступне.

Відповідно до вимог ст. 1. Закон України «Про захист прав споживачів» цей Закон регулює відносини між споживачами товарів (крім харчових продуктів, якщо інше прямо не встановлено цим Законом), робіт і послуг та виробниками і продавцями товарів, виконавцями робіт і надавачами послуг.

Відповідно до вимог ст. 2 Закон України «Про захист прав споживачів» законодавство про захист прав споживачів складається з цього Закону, Цивільного кодексу України, Господарського кодексу України та інших нормативно-правових актів, що містять положення про захист прав споживачів.

Відповідно до вимог ст. 10 Закон України «Про захист прав споживачів" споживач має право відмовитися від договору про виконання робіт (надання послуг) і вимагати відшкодування збитків, якщо виконавець своєчасно не приступив до виконання зобов'язань за договором або виконує роботу так повільно, що закінчити її у визначений строк стає неможливим.

За наявності у роботі (послузі) істотних недоліків споживач має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків.

У разі коли виконавець не може виконати (прострочує виконання) роботу (надання послуги) згідно з договором, за кожний день (кожну годину, якщо тривалість виконання визначено у годинах) прострочення споживачеві сплачується пеня у розмірі трьох відсотків вартості роботи (послуги), якщо інше не передбачено законодавством. У разі коли вартість роботи (послуги) не визначено, виконавець сплачує споживачеві неустойку в розмірі трьох відсотків загальної вартості замовлення.

Сплата виконавцем неустойки (пені), встановленої в разі невиконання, прострочення виконання або іншого неналежного виконання зобов'язання, не звільняє його від виконання зобов'язання в натурі.

ОСОБА_2 просить стягнути пеню з відповідача за прострочення виконання замовлення у сумі 122 553 грн. (за період з 28.12.2017 р. по 01.06.2018 р. (строк прострочення - 153 дні) 26 700 грн. - вартість виробів х 0,03% х 153 днів = 122 553 грн.)

Суд приходить до висновку, що підстави для стягнення пені у сумі 122 553 грн. відповідно до вимог ст. 10 Закон України «Про захист прав споживачів" відсутні, оскільки між сторонами не укладено договір підряду щодо виконання робіт, не визначено яка кількість шаф повинен був виготовити відповідач, що унеможливлює визначити розмір пені, яка може бути стягнена з відповідача за невиконання зобов'язань за договором.

Розподіл судових витрат здійснено відповідно до вимог ст.141 Цивільного процесуального кодексу України.

Керуючись ст.ст. 60, 264, 282 Цивільного процесуального кодексу України, ст.ст. 865, 873Цивільного кодексу України, ст. 10 Закон України «Про захист прав споживачів" суд

вирішив:

позовну заяву ОСОБА_2 до фізичної особи - підприємця - ОСОБА_3 про повернення авансу за договором побутового підряду та стягнення пені за просточення виконання задовольнити частково.

Стягнути з фізичної особи - підприємця - ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 аванс за договором побутового підряду в сумі 500 доларів США, що по офіційному курсу НБУ станом на 06.12.2018 року складає 13 985 грн.

У решті позову відмовити.

Стягнути з фізичної особи - підприємця - ОСОБА_3 судовий збір у дохід держави у сумі 704 грн. 80 коп.

Стягнути на користь ОСОБА_2 з фізичної особи - підприємця - ОСОБА_3 витрати на професійну правничу допомогу у сумі 5000 грн.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Хмельницького міськрайонного суду.

Учасник справи, якому повне заочне рішення не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до апеляційного суду Хмельницької області.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Логінова С.М.