ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ
12.11.2018 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:
головуючого судді Дорошинської В.Е.
при секретарі Рєпи А.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго», третя особа: Національна комісія регулювання електроенергетики України про скасування протоколу по рішенню комісії по розгляду акту про порушення ОСОБА_2 користування електричною енергією, -
У звязку з викладеним просить скасувати протокол № 23 від 21.02.2018 року по рішенню комісії ПАТ «ЕК «Херсонобленерго» по розгляду Акта від 16.02.2018 року №232870 про порушення ОСОБА_2 користування електричною енергією; скасувати Угоду №5321 від 06.03.2018 року про Реструктуризацію та порядок погашення заборгованості.
Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 22.06.2018 року по справі відкрито провадження та розгляд справи здійснюється в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.
Відповідно до вимог ч. 5 ст. 279 ЦПК України сторони в судове засідання не викликалися, проте відповідачу було встановлено строк в пятнадцять днів з дня отримання ухвали про відкриття провадження на подачу відзиву на позовну заяву.
На адресу відповідача та третьої особи було направлено копію ухвали суду від 22.06.2018 року, але відзиву на позовну заяву до даного часу суду не надано.
Згідно ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Суд вважає можливим постановити заочне рішення на підставі наявних у матеріалах справи доказів в порядку ст. 280 ЦПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини справи та відповідні їм правовідносини.
Відповідно до ст. 27 Закону України «Про електроенергетику», порушення правил користування електричною енергією тягне за собою встановлену законодавством України цивільну відповідальність, а п. 53 ПКЕЕН встановлено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем, один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника, споживач має право внести до акта свої зауваження, а у разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову, акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника, що відповідає акту складеному працівниками відповідача.
16.02.2018 року за адресою позивача, а саме: м. Херсон, с. Степанівка, вул. Весела (ОСОБА_4), 22, представниками ПрАТ «ЕК «Херсонобленерго» виявлено порушення п. 42 ПКЕЕ: самовільне підключення до мереж ПрАТ «ЕК «Херсонобленерго» з порушенням схеми обліку. Підключення фазного проводу з трубостойки будинку з використанням штучного нуля, підключеного на бесідку будинку мідним проводом Cu 6 мм кв. на переноску ШВВП 2х2,5 мм кв. Електроенергія споживається приладом обліку не враховується.
Вказаний акт було складено в присутності ОСОБА_1 та підписано нею.
На засіданні комісії ХМВЕ 21.02.2018 року розглядався вищезазначений акт про порушення ПКЕЕ побутових споживачів. Вказане засідання відбулося в присутності споживача ОСОБА_1 На засіданні комісія прийшла до висновку, що акт складено відповідно вимог ПКЕЕ і розрахунок суми не облікованої електроенергії проведено згідно ПКЕЕ, методики розрахунку нарахувань згідно акту, що підтверджується витягом з протоколу засідання комісії ХМВЕ по розгляду актів про порушення ПКЕЕ.
Як вбачається з листа ПрАТ «ЕК «Херсонобленерго» від 14.03.2018 року №60/07-012965 ОСОБА_1 було розяснено, що згідно вимог Методики у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводки до електричної мережі енергопостачальника нарахування проводиться із дня останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснено самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення. Технічна перевірка виконання комплексу робіт із метою визначення відповідності стану засобу обліку та/або втручання; відповідності стану електропроводки та електроустановок; виявлення самовільного підключення. За адресою позивача було проведено контрольний огляд візуальне обстеження цілісності приладу обліку, цілісності пломб, зняття показів засобу обліку. Період нарахування по акту про порушення ПКЕЕн №232870 склав 12 місяців.
З листа Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП) від 14.05.2018 року №53-14.4-20/78 вбачається, що Акт про порушення ПКЕЕн від 16.02.2018 №232870 не містить інформацію, що для виявлення вказаного в акті порушення представники енергопостачальника використовували спеціальні технічні засоби та/або здійснювали частковий демонтаж будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів, а тому сектор НКРЕКП вважає, що представники енергопостачальника мали можливість виявити вказане в Акті порушення під час проведення контрольного огляду приладу обліку.
Як встановлено судом, взаємовідносини в сфері електроенергетики між споживачем та постачальником електричної енергії регулюються положеннями ЦК України, Правилами користування електричною енергією, затверджених Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України № 28 від 31.07.1996 р. (надалі - ПКЕЕ), Правилами користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України №1357 від 26.07.1999 р. (надалі ПКЕЕН), іншими нормативно-правовими актами України.
У відповідності до п. 11 ПКЕЕН відповідальність за збереження засобів обліку, встановлених у квартирі, на інших об'єктах побутового споживача, та пломб на них несе побутовий споживач. Відповідальність за збереження поза квартирних засобів обліку, встановлених на сходових клітках, та пломб на них несе власник будинку або організація, у віданні якої перебуває будинок. Перенесення засобів обліку за бажанням побутового споживача, якщо це не суперечить вимогам правил улаштування електроустановок, виконується енергопостачальником за рахунок побутового споживача. У разі встановлення приладу обліку на сходових клітках електророзподільне підприємство складає акт про збереження пломб у присутності власника будинку або особи, яка здійснює управління багатоквартирним будинком, та побутового споживача (за його згодою). Акт складається у трьох примірниках, один з яких надається побутовому споживачеві. У разі коли акт складено без присутності побутового споживача, один примірник складеного акта надається в інший день особисто або надсилається побутовому споживачеві поштою.
Пунктом 53 ПКЕЕН визначено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником обєкта або має право користуватися цим обєктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження.
У разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.
Акт про порушення цих ОСОБА_2 розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.
Ст. 714 ЦК України передбачено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.
Згідно п. 3 ПКЕЕН споживання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією між побутовим споживачем і електропостачальником. що розробляється енергопостачальником згідно з Типовим договором про користування електричною енергією і укладається на три роки.
У відповідності до показів засобу обліку, отриманих під час контрольного огляду вузла обліку, електропостачальник разом із побутовим споживачем проводять звірку обсягів фактично спожитої та оплаченої електричної енергії і оформляють у двох примірниках акт звірки розрахунків, в якому зазначаються період, за який проводиться звірка розрахунків, тарифи, які діяли в кожному розрахунковому періоді, пільги та житлові субсидії на оплату електричної енергії, також враховуються кошти від застосування в установленому законом порядку штрафних санкцій до побутового споживача. Акт звірки розрахунків складається у довільній формі. Один примірник акта надається побутовому споживачу.
На підставі оформленого та підписаного двома сторонами акта здійснюються остаточні взаєморозрахунки за електричну енергію. Електропостачальник безоплатно надає побутовому споживачеві підписану довідку про відсутність заборгованості. День остаточного взаєморозрахунку за електричну енергію є днем припинення дії договору з побутовим споживачем.
Таким чином, споживання електричної енергії у приміщеннях житлового фонду фізичними особами здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією, що укладається відповідно до вимог ПКЕЕН.
Відповідно до вимог ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ст.ст. 76,77 ЦПК України).
Згідно вимог ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов'язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.
Положення вищезазначених процесуальних норм передбачають, що під час розгляду справ у порядку цивільного судочинства обов'язок доказування покладається як на позивача, так і на відповідача.
З огляду на викладене, суд дійшов до висновку про відсутність з боку відповідача - ПрАТ «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго» будь яких незаконних дій, а тому відмовляє у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.
Керуючись ст. 714 ЦК України, Правилами користування електричною енергією, затвердженими Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України № 28 від 31.07.1996 р., Правилами користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою КМУ № 1357 від 26.07.1999 р., ст. 6-13, 81, 133, 258, 259, 263, 264, 265, 279, 280-283, 354 ЦПК України, суд -
В задоволені позову ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго», третя особа: Національна комісія регулювання електроенергетики України про скасування протоколу по рішенню комісії по розгляду акту про порушення ОСОБА_2 користування електричною енергією відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.
Суддя В.Е. Дорошинська