Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07.12.2018 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді Бедьо В.І.

за участі секретаря судових засідань - ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгород цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_2 звернулася до Ужгородського міськрайонного суду з позовом про розірвання шлюбу.

Позовні вимоги мотивує тим, що 20.04.2015 року між нею та відповідачем ОСОБА_3 було укладено шлюб, зареєстрований у виконавчому комітеті Горінчевської сільської ради, Хустського району, Закарпатської області про що було зроблено актовий запис - №7.

Позивач вказує на те, що спільне життя з відповідачем не склалося через відсутність взаєморозуміння між ними, внаслідок чого виникли сімейні конфлікти, що негативно впливають на психологічний стан кожного з подружжя, що призвело до фактичного припинення шлюбних відносин між подружжям.

Дітей від шлюбу немає. Спір щодо спільного майна відсутній.

З посиланням на викладене позивач просить суд: розірвати шлюб, укладений 20.04.2015 року між нею та відповідачем ОСОБА_3, зареєстрований у виконавчому комітеті Горінчевської сільської ради, Хустського району, Закарпатської області про що було зроблено актовий запис - №7.

В судове засідання позивач не з'явилася, про час та місце розгляду повідомлялася належним чином у встановленому законом порядку, натомість на адресу суду надійшла заява від неї про розгляд справи за її відсутності. Також позивач подала до суду клопотання про збільшення позовних вимог, зокрема ставить вимогу щодо зміни її прізвища на дошлюбне Вовчок.

В судове засідання відповідач не з'явився, про час та місце розгляду повідомлявся належним чином у встановленому законом порядку, натомість на адресу суду надійшла нотаріально завірена заява відповідача про розгляд справи за його відсутності, не заперечує проти задоволення позовних вимог

Вивчивши та перевіривши в судовому засіданні матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті суд приходить до наступного.

Згідно ст. ст. 13, 81 ЦПК України суд розглядає справи в межах заявлених вимог і на підставі доказів поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог чи заперечень.

Як встановлено судом, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 уклали шлюб 20.04.2015 року, який зареєстрований у виконавчому комітеті Горінчевської сільської ради, Хустського району, Закарпатської області, про що було зроблено актовий запис - №7, оригінал якого наявний в матеріалах справи.

Дітей від даного шлюбу у сторін немає, майновий спір між сторонами відсутній.

Правовідносини між сторонами випливають із норм Сімейного Кодексу України.

Суд враховує, що регулювання шлюбно-сімейних правовідносин здійснюється на принципах добровільності, взаємоповаги, взаєморозуміння, а держава забезпечує принцип свободи шлюбу та принцип свободи розірвання шлюбу.

Відповідно до ч. 1 ст. 21 СК України шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у державному органі реєстрації актів цивільного стану.

Відповідно до ч. 1 ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

У відповідності зі ст. 110 Сімейного Кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним з подружжя.

Згідно положення ч.2 ст.112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивач не має наміру та бажання зберегти шлюб з відповідачем.

З урахуванням викладеного, оцінивши шлюбні взаємовідносини сторін, суд вважає, що між сторонами склалися відносини, при яких збереження сім`ї неможливе, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитими їх інтересам, оскільки шлюб між сторонами носить формальний характер.

За таких обставин суд приходить до висновку, що примирення між подружжям є неможливим, тому є всі підстави для задоволення позову про розірвання шлюбу.

Обгрунтованою також на думку суд є і вимога позивача щодо залишення після розірвання шлюбу дошлюбного прізвища «Вовчок», з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України, у разі задоволення позову, судові витрати покладаються на відповідача.

Відповідно ст. 141 ЦПК України суд вважає, що з відповідача слід стягнути на користь позивача судовий збір у розмірі 704,80 грн.

Керуючись ст.ст.12, 76, 81, 141, 259, 263-265, 268, 272 - 273, 352, 354 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Уточнену позовну заяву - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_3, що зареєстрований 20.04.2015 року у виконавчому комітеті Горінчевської сільської ради, Хустського району, Закарпатської області, про що було зроблено актовий запис - №7 - розірвати.

Відновити ОСОБА_2 після розірвання шлюбу дошлюбне прізвище «Вовчок».

Стягнути з ОСОБА_3 (місце реєстрації: с. Горінчево, вул. Франка, буд. 9, Хустського району, Закарпатської області, реєстраційний номер картки платника податків суду невідомий) на користь ОСОБА_2 ( місце проживання: ІНФОРМАЦІЯ_1, реєстраційний номер картки платника податків: НОМЕР_1 ) суму сплаченого нею судового збору в розмірі 704 грн. 80 коп.

Рішення може бути оскаржене у апеляційному порядку до Закарпатського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги через Ужгородський міськрайонний суд.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення (п.1 ч.2 ст.354 ЦПК України).

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_4