Справа № 308/4891/18
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

11 травня 2018 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Бенца К.К., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1, поданої в особі уповноваженого представника ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ спільного сумісного майна подружжя та стягнення грошової компенсації за частку у спільній сумісній власності,-

встановив:

ОСОБА_1 в особі уповноваженого представника ОСОБА_2 звернулася до Ужгородського міськрайонного суду з позовною заявою до ОСОБА_3 про поділ спільного сумісного майна подружжя та стягнення грошової компенсації за частку у спільній сумісній власності.

У контексті права на справедливий суд, визначеного ст. 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» судова система забезпечує доступність правосуддя для кожної особи відповідно до Конституції та в порядку, встановленому законами України.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суддя перевіряє чи подана вона з додержанням норм чинного законодавства, а саме статей 175-177 ЦПК України.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Водночас, позовна заява подана з порушенням вимог ст. 175 ЦПК України, а саме: позивачем у позовній заяві не зазначено докази , що підтверджують вказані обставини ( зокрема , чим підтверджується визначена позивачем ціна позову); про наявність доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); відсутнє зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Згідно з ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобовязаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Частиною 5 ст.95 ЦПК України визначено, що учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Позивачем вказані норми не дотримано, а саме подано письмові докази, які належним чином не засвідчені, а також не зазначено щодо наявності у позивача або у іншої особи оригіналів таких письмових доказів.

Окрім того, до матеріалів позову подано ряд фотокопій документів на іноземній мові , без долучення відповідного перекладу на українську мову, що робить неможливим зрозуміти зміст викладеного в документах та надати їм відповідну оцінку .

В порушення п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позивачем вказано ціну позову, проте не наданообґрунтованого розрахунку вартості спірного автомобіля, об'єкту незавершеного будівництва , житлового будинку та земельної ділянки.

Згідно ст. 176 ч.1 п.1 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується.

Згідно ст. 176 ч.1 п.9 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності -дійсною вартістю нерухомого майна.

Таким чином, зазначена позивачем ціна позову повинна бути підтверджена відповідними доказами - вартістю нерухомого майна дійсною на час подання позову до суду. Ціна позову не підтверджена грошовою оцінкою спірного нерухомого майна, та у матеріалах справи відсутні докази дійсної вартості спірного нерухомого майна. У звязку з чим неможливо встановити дійсний розмір ціни позову, а відтак і перевірити правильність і повноту сплаченого позивачем при зверненні до суду із позовом розміру судового збору.

Позивачем вказані норми при зверненні до суду не дотримано.

Як розяснив Пленум Верховного Суду України в п.12 постанови №20 від 22 грудня 1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» (з наступними змінами та доповненнями) вартість спірного майна у справах за позовами про захист права приватної власності на майно, визначається за погодженням сторін, а при його відсутності за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю майна розуміється грошова сума, за якою майно може бути продане в даному населеному пункті або місцевості.

Від ціни позову залежить розмір судового збору, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду.

Таким чином, для встановлення ціни позову позивачу необхідно надати докази, які підтверджують дійсну вартість нерухомого майна .

Оскільки з матеріалів справи неможливо визначити дійсну вартість спірного майна на час подачі позову, позивачу необхідно надати суду відомості про грошову вартість спірного нерухомого майна для визначення розміру судового збору, який повинен бути сплачений ним як за позовні вимоги майнового характеру.

Суд звертає увагу позивачки, що за змістом ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» з 1 січня 2018 року прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб становить 1762 гривні 00 копійок.

Оскільки в матеріалах справи відсутній актуальний звіт про оцінку вартості спірного майна, то визначити точну ціну позову не вбачається можливим. Визначення ціни позову це обовязок, а не право позивачки, тому останній слід визначити ціну позову за правилами ст.176 ЦПК України та надати докази сплати судового збору у відповідному розмірі.

Крім того, позивачем в позові вказано вимоги щодо автомобіля , проте не зазначено та не надано документів на підтвердження права власності на нього з перекладом на українську мову. У звязку з чим неможливо встановити його правовий статус, період набуття у власність та чи входить автомобіль , відповідно, у обсяг майна, що є предметом спільної сумісної власності сторін. Не долучено докази вартості автомобіля.

Реквізити для сплати судового збору: отримувач коштів УК у м. Ужгород/м. Ужгород; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38015610; Банк отримувача ГУДКСУ в Закарпатській області; Код банкуотримувача (МФО) 812016; Рахунок отримувача 0002; Код класифікації доходів бюджету 22030101.

Дослідивши матеріали справи приходжу до переконання, що без усунення наведених вище недоліків, вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви з подачею її до суду в новій редакції з врахуванням вимог ст.ст. 175,177 ЦПК України та зазначених недоліків.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях175 і 177 цього Кодексу, не сплачено судовий збір, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз'яснити, що в разі усунення недоліків у зазначений строк позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст. 175, ст. 177, 185, 258-260 ЦПК України, суддя,-

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1, поданої в особі уповноваженого представника ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ спільного сумісного майна подружжя та стягнення грошової компенсації за частку у спільній сумісній власності - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність усунути зазначені недоліки позовної заяви в строк , що не перевищує п'яти днів з дня отримання копії ухвали , шляхом подання позовної заяви з усуненими недоліками, її копії для відповідача, письмових доказів (в оригіналі або в належним чином засвідчених копіях), доказами сплати судового збору відповідно до ціни позову підтвердженої у встановленому порядку.

Роз'яснити, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду К.К. Бенца