Справа №705/1301/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 травня 2018 року м. Умань

Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Мазуренко Ю.В., розглянувши заяву, що подана в порядку окремого провадження, ОСОБА_1, заінтересована особа, Доброводівська сільська рада Уманського району Черкаської області, про встановлення факту належності правовстановлюючого документу,

В С Т А Н О В И В:

В березні 2018 року ОСОБА_1 звернулася до Уманського міськрайонного суду Черкаської області із заявою про встановлення факту належності правовстановлюючого документу. В якості заінтересованої особи в позові вказана - Доброводівська сільська рада Уманського району Черкаської області. В позові ставиться питання:

«… Встановити факт належності ОСОБА_2, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 року у селі Доброводи, свідоцтво № 172 про право власності на житловий будинок у АДРЕСА_1 видане 16 листопада 1989 року виконавчим комітетом Ради народних депутатів Уманського райвиконкому на підставі рішення виконкому Уманської районної Ради народних депутатів № 26 від 27.01.1989 року…»

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з положеннями ч.1 ст. 15 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Проте, вирішуючи питання про відкриття провадження по справі, суди повинні перевірити відповідність вимог, з якими позивач(заявник) звертається до суду для захисту, а також дотримання ним вимог, передбачених ст.ст.175,177 ЦПК України.

Пред'явлена заява ухвалою суду від 02 квітня 2018 року була залишена без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст.ст.175, 177 ЦПК України, а саме: в заяві вказана заінтересована особа - Доброводівська сільська рада Уманського району Черкаської області, проте не зазначено як її взаємовідносини із заявником залежать від обставин, що підлягають встановленню і можуть вплинути на її права та обов'язки. В заяві про встановлення факту належності правовстановлюючого документу не чітко викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, тому були порушені вимоги п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України.

Також в заяві, що стосується вище вказаних заявником вимог (з врахування особливостей підстав заяви) не зазначені докази, які б підтверджували відповідні обставини (документи, які підтверджують, наявність інших спадкоємців, в тому числі, котрі б мали право на обов'язкову частку у спадковому майні при спадкуванні, тощо), у зв'язку з чим може виникнути спір про право.

Вказаною ухвалою суду заявнику був визначений строк для усунення недоліків «…протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали…» та попередженого його про те, що в разі не усунення порушень закону, допущенних при подачі заяви до встановленого законом строку, заява про встановлення факту буде вважатися не поданою, та повернутою заявникові. Заявнику ухвала суду про залишення заяви без руху була направлена за вих. № 6855 від 02.04.2018 року рекомендованим листом з повідомленням. Проте, на адресу суду вказаний рекомендований лист повернувся із відміткою на поштовому конверті «…Причина повернення (досилання): за закінченням встановленого терміну зберігання…».

Відповідно до вимог ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв'язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться. Якщо учасник судового процесу повідомляє суду номери телефонів і факсів, адресу електронної пошти и або іншу аналогічну інформацію, він повинен поінформувати суд про їх зміну під час розгляду справи.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору.

Таким чином, суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 недобросовісно користується наданими їй процесуальними правами.

Таку поведінку та відношення до своїх процесуальних прав та обов'язків зі сторони заявника ОСОБА_1 суд розцінює як прояв повного правового нігілізму, тобто деформаційного стану правосвідомості особи, який характеризується усвідомленим ігноруванням вимог закону, цінності права, зневажливим ставленням до правових принципів.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач (заявник) не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві(заявнику).

На підставі викладеного, керуючись ст.185 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1, заінтересована особа: Доброводівська сільська рада Уманського району Черкаської області, про встановлення факту належності правовстановлюючого документу ,- визнати неподаною та повернути заявнику.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручено у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Ю.В. Мазуренко