АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Справа № 22-ц/796/4621/2018 Головуючий в 1-й інстанції - Маліновська В.М.
У Х В А Л А

11 травня 2018 року Апеляційний суд міста Києва, який діє відповідно до п. 8 ч. 1 Розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України, ч. 4 ст. 147 та п. 3 Розділу ХІІ Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про судоустрій і статус суддів», у складі судді Чобіток А.О., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 25 січня 2017 рокув справі за позовом ОСОБА_3 до Київської міської ради, ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини ,-

в с т а н о в и в :

Рішенням Шевченківського районного суду міста Києва від 25 січня 2017 року позовні вимоги ОСОБА_3 задоволено, визначено додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті його брата ОСОБА_5 .

16.04.2018 року ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу, вякій просить рішення скасувати та ухвалити нове про відмову взадоволенні позовуОСОБА_3.

В апеляційній скарзі зазначає, що участі у справі не приймала, проте ухваленим рішенням вирішено питання про її права та інтереси. Так, 29.08.2016 року вона придбала за договором купівлі-продажу квартиру АДРЕСА_1. У кінці серпня 2017 року її родичам стало відомо, що на адресу новопридбаного нерухомого майна надійшла повістка про її виклик до суду в якості відповідача у справі № 761/12959/17 за позовом ОСОБА_3 , в якому він просить визнати за ним право власності на нерухоме майно, визнати недійсними ряд договорів купівлі-продажу серед яких і договір, за яким вона отримала у власність квартиру АДРЕСА_1. При цьому позовні вимоги ОСОБА_3 обґрунтовані тим, що Шевченківським районним судом міста Києва 25.01.2017 року винесено рішення в справі № 761/35230/16-ц,яким йому визначено додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті його рідного брата ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1.

Також зазначає, що вона розуміє, що питання додаткового строку для прийняття спадщини на перший погляд не є наслідком виникнення прав чи обов'язків для неї, оскільки вона не входить до числа спадкоємців. Однак, на її думку, ситуація не є стандартною, оскільки станом на сьогодні вона володіє квартирою та є її добросовісним набувачем за договором купівлі-продажу, а ця квартира входить до спадкової маси, на яку претендує позивач,а завдяки продовженню строку для подання заяви про прийняття спадщини, він тепер має можливість щодо реституції майна належного добросовісному набувачу.

Вивчивши матеріали справи та апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції вважає, що у прийнятті апеляційної скарги слід відмовити, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 17 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права , свободи, інтереси та(або) обов'язки, мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Частиною 1 ст. 352 ЦПК України визначено , що учасники справи , а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їх права та (або) обов'язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Вказані норми процесуального закону встановлюють порядок та спосіб апеляційного оскарження судового рішення, який можливий у тому разі, коли суд вирішив питання про права та обов»язки осіб, які не брали участі у справі.

На стадії апеляційного провадження, під час якої вирішується питання про можливість прийняття апеляційної скарги особи, яка не брала участі у справі, та яка вважає, що прийнятим судовим рішенням порушені її права та обов'язки, суд апеляційної інстанції установлює, чи дійсно є підстави припускати про порушення таких прав та обов'язків у зв'язку із ухваленим рішенням, та в залежності від установленого вчиняє відповідні процесуальні дії.

Питання визначення додаткового строку для прийняття спадщини не є наслідком виникнення майнових прав, оскільки такі права підтверджує відповідний нотаріальний орган, яким ведеться спадкова справа, залежно від кола спадкоємців та наявного спадкового майна. Суд, за наявності підстав, лише визначає спадкоємцю додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини у разі його пропуску. Це питання вирішується за участю учасників спадкових правовідносин та щодо всього спадкового майна.

Проте, ОСОБА_2 не є учасником цих спадкових правовідносин, про що вонатакож особисто зазначає. При цьому за даним рішенням у ОСОБА_2 не виникають ні права, ні обов'язки, тобто ухваленим рішенням питання про її права та інтереси не вирішувалось.

Наявність судової справи про визнання за ОСОБА_3 права власності на нерухоме майно, визнання недійсними ряду договорів купівлі-продажу серед яких і договір, за яким ОСОБА_2 отримала у власність квартиру АДРЕСА_1, не є підставою виникнення у ОСОБА_2 права на оскарження рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 25 січня 2017 року, яким ОСОБА_3 визначено додатковий строк для прийняття спадщини після померлого ОСОБА_5.

Пленум Верховного Суду України у своїй постанові № 12 від 24 жовтня 2008 року «Про судову практику розгляду цивільних справ в апеляційному порядку» , роз»яснив, що при поданні апеляційної скарги особою, яка не має передбаченого статтею 292 ( на даний час ст. 352) ЦПК України права на апеляційне оскарження, у тому числі особою, яка не брала участі у справі, про права та обов»язки якої суд першої інстанції питання не вирішував, суддя-доповідач відповідно до цієї норми та частини 3 ст. 297 ЦПК України постановляє ухвалу про відмову в прийнятті апеляційної скарги.

Зважаючи на те, що після вказаних роз'яснень Верховного Суду України, Цивільний процесуальний кодекс України зазнав значних змін, суд апеляційної інстанції на підставі ч. 7 ст. 357 ЦПК України вважає за потрібне повернути ОСОБА_2 подану нею апеляційну скаргу, оскільки вона не має права на оскарження рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 25 січня 2017 року, ухваленого в даній справі.

Керуючись ст., ст. 352, 357 ЦПК України , -

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 25 січня 2017 рокув справі за позовом ОСОБА_3 до Київської міської ради, ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини -повернути.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя: