У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

31 жовтня 2018 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Деметрадзе Т.Р., ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про визнання недійсним договору дарування, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовною заявою до ОСОБА_2, про визнання недійсним договору дарування.

Разом з позовною заявою позивачем було заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору.

За приписами ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою звільнити від сплати судового збору у справі. Тобто, з аналізу вказаної правової норми вбачається, що основною умовою за якою суд може звільнити від сплати збору є скрутний майновий стан позивача, який повинен бути доведений достовірними та належними доказами.

Відповідно до п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

На обґрунтування заявленого клопотання про звільнення від сплати судового збору позивач посилається на власну онкологічну хворобу та на те, що має на утриманні хвору жінку. Проте не надає жодних доказів щодо свого дійсного матеріального становища (виписку середньомісячної пенсії за певний період часу чи іншого виду заробітку) та доказів, що на його утриманні перебуває дружина.

Враховуючи, що позивачем до клопотання не надано суду безспірних доказів на підтвердження свого майнового стану на час звернення до суду з позовною заявою, обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору, приходжу до висновку про необхідність відмови позивачу у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Нормами статей 175 та 177 ЦПК України регламентовано вимоги до форми і змісту позовної заяви.

Водночас, позовна заява подана з порушенням вимог п.3 ч.3 ст.175 та ч.4 ст.177 ЦПК України, а саме: в позовній заяві не вказана ціна позову та позивачем не сплачено судовий збір у встановленому порядку і розмірі.

Відповідно до п.2 ч.1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на нерухоме майно - вартістю майна.

Крім того, згідно п. 10 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014 року №10, судам надані розяснення: подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об'єктом справляння судового збору.

Як вбачається із змісту позовної заяви, позивачем ставиться дві вимоги: визнати недійсним договір дарування №193 від 02.08.2018 року, та визнати за ним право власності на квартиру №31 по вул. Джамбула в м. Ужгороді.

Проте, до позовної заяви не додано жодних документів які б стверджували дійсну вартість спірного нерухомого на час подачі позову. Від ціни позову залежить розмір судового збору, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду.

Оскільки з матеріалів справи неможливо визначити дійсну ринкову вартість спірного майна на час подачі позову, позивачу необхідно надати суду відомості про вартість спірного нерухомого майна для визначення дійсного розміру судового збору, який повинен бути сплачений ним за подання позовної заяви майнового характеру та відповідно у разі необхідності доплатити судовий збір.

Згідно з п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0.4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» від 07 грудня 2017 року № 2246-VIII, з 1 січня 2018 року установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 1762 гривень.

З огляду на те, що у позовній заяві заявлено одну вимогу майнового та одну вимогу немайнового характеру, то позивачу відновідно необхідно сплатити судовий збір у встановленому розмірі відповідно до заявленої ціни позову та за вимогу немайнового характеру у розмірі 704,8 грн.

Відповідно до ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи з наведеного приходжу до переконання, що позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви та надати строк для усунення недоліків, шляхом визначення (проведення експертизи, оцінки) ринкової вартості нерухомого майна (квартири №31 по вул. Джамбула в м. Ужгороді) на час звернення з позовом до суду у відповідності до якої необхідно сплатити судовий збір, чи надати докази для звільнення його від сплати судового збору (виписку середньомісячної пенсії за певний період часу чи іншого виду заробітку та доказів, що на його утриманні перебуває дружина). На підтвердження оплати судового збору необхідно надати оригінал квитанції про оплату.

Інформація про платіжні реквізити щодо сплати судового збору відображена на офіційному веб-порталі Судової влади України на сторінці Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області за посиланням http://ug.zk.court.gov.ua/sud0712/gromadyanam/zbr/.

Розяснити, що в разі усунення недоліків у зазначений строк позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 258-260, 353 ЦПК України, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про визнання недійсним договору дарування залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви у строк не більше семи днів з дня отримання копії ухвали.

Розяснити, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Т.Р. Деметрадзе