У Х В А Л А

14.05.2018 року місто Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Бенца К.К., при секретарі - Вереш А.В., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа , яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_3 про поділ спільного рухомого майна,-

В С Т А Н ОВ И В:

30 жовтня 2017 року ОСОБА_1 ( місце проживання ІНФОРМАЦІЯ_1) звернувся в суд з позовною заявою до ОСОБА_2 ( місце проживання, ІНФОРМАЦІЯ_2) третя особа , яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_3 ( місце проживання ІНФОРМАЦІЯ_1) про поділ спільного рухомого майна.

Суд зазначає, що 15.12.2017 року набрав чинності Закон України від 03.10.2017 року № 2147-VIII "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів".

Згідно з п.п. 9 п. 1Розділу ХІІ "Перехідні положення" ЦПК України, справи у судах першої

та апеляційної інстанції, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Ухвалою судді від 20 грудня 2017 року прийнято до розгляду та відкрито провадження по справі та зазначено, що розгляд справи буде проводитись в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Відповідач ОСОБА_2 матеріали відправлень не отримала та поштові відправлення

30 січня 2018 року, 16 березня 2018 року та 24.04.2018 року повернулись на адресу суду без вручення адресату.

Дослідивши матеріали справи, враховуючи те, що відповідач не отримала копій матеріалів справи та ухвали про відкриття провадження, оцінивши зміст і характер спірних правовідносин, з метою забезпечення повного і всебічного зясування обставин справи, суд вважає за необхідне перейти до розгляду справи в порядку загального позовного провадження.

Відповідно до ч.6 ст.277 ЦПК України, якщо суд вирішив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, але в подальшому постановив ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розгляд справи починається зі стадії відкриття провадження у справі. У такому випадку повернення до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження не допускається.

Керуючись ст. 260,277 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Перейти від розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження до розгляду цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа , яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_3 про поділ спільного рухомого майна за правилами загального позовного провадження.

Розгляд справи розпочати зі стадії відкриття провадження у справі.

Підготовче засідання призначити на 13 червня 2018 року о 10 год. 45 хв. та провести у залі судових засідань Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області, розташованому за адресою: м. Ужгород, вул. Загорська 53, Закарпатська область.

В підготовче засідання викликати сторони.

Встановити відповідачу строк п'ятнадцять днів з дня вручення йому цієї ухвали , протягом якого він має право подати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України. Одночасно з надісланням ( наданням) відзиву до суду відповідач зобовязаний надіслати іншим учасникам справи копію відзиву та доданих до нього документів . Розяснити відповідачу , що в разі ненадання ним відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідно до ч.1 ст. 193 ЦПК України у строк для подання відзиву відповідач має право предявити зустрічний позов до позивача.

Встановити позивачу пятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частини третьої пятої ст.178 ЦПК України, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу строк пять днів з дня отримання відповіді на відзив , протягом якого він має право подати суду заперечення, передбачене статтею 180 ЦПК України , до якого застосовуються правила , встановлені частинами третьою пятою ст. 178 ЦПК України . Копію заперечення і доданих до нього докуменів одночасно з поданням його суду відповідач повинен надіслати іншим учасникам справи.

Третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору має право протягом 15 календарних днів з дня отримання даної ухвали подати до суду письмове пояснення щодо позову .

Встановити третій особі, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору строк десять днів з дня отримання копії відзиву , протягом якого він має право подати суду пояснення на відзив, передбачену ст. 181 ЦПК України. Копію пояснень щодо позову та відзиву одночасно з поданням його суду третя особа повинна надіслати іншим учасникам справи.

З метою виконання вимог ч.1 ст.189 ЦПК України розпочати підготовче провадження у справі.

Роз'яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи ( позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву) є їхнім правом. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

З підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 ЦПК України, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи. Відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше першого судового засідання. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Роз'яснити учасникам справи право на підставі ч.7 ст.7 ЦПК України, звернутись до суду з клопотанням про проведення розгляду справи у закритому судовому засіданні з метою запобігання розголошенню відомостей про інтимні чи інші особисті сторони життя учасників справи.

Роз'яснити учасникам справи, якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об'єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справидоказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними. Докази, які не додані до позовної заяви чи до відзиву на неї, якщо інше не передбачено Цивільним процесуальним кодексом України, подаються через канцелярію суду, з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або в судовому засіданні з клопотанням про їх приєднання до матеріалів справи.

Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане відповідачем, третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу. Письмові, речові та електронні докази, які не можна доставити до суду, оглядаються за їх місцезнаходженням.

Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в папе-ровій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника). Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не подано, аучасник справи або суд ставить під сумнів відповідність по-даної копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги. Документи, отримані за допомогою факсимільного чи інших аналогічних засобів зв'язку, приймаються судом до розгляду як письмові докази у випадках і в порядку, які встановлені законом або договором. Іноземний офіційний документ, що підлягає дипломатичній або консульській легалізації, може бути письмовим доказом, якщо він легалізований у встановленому порядку. Іноземні офіційні документи визнаються письмовими доказами без їх легалізації у випадках, передбачених міжнародними договорами, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України.

Виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім'я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання.

Забезпечення доказів судом проводиться за правилами, встановленими ст.116-119 ЦПК України.

Попередити учасників справи про недопустимість зловживання процесуальними правами, шляхом подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; умисного неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі, тощо.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

У разі, якщо подання скарги, заяви, клопотання буде визнане зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

У разі подання будь-якої заяви, передбаченої п. 2 ч. 2 та ч. ч. 3, 4 ст. 49 ЦПК України, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у рішенні суду.

Позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається ug.zk.court.gov.ua.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_4