У Х В А Л А

"27" квітня 2018 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Катющенко В.П.

при секретарі - Сіренко Д.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Києві, заяву позивача ОСОБА_1 про ухвалення додаткового судового рішення, -

В С Т А Н О В И В:

Заявник, ОСОБА_1, звернулася до Дніпровського районного суду м. Києва із заявою, в якій просить суд: винести додаткове судове рішення щодо рішення від 26 липня 2017 року по справі № 755/16115/16-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування завданої матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, зокрема, визначення точної дії, що треба виконати з вказівкою даних ідентифікації боржника, які є обов'язковими та необхідними для виконавчого документа, обґрунтовуючи заяву тим, що суд, вирішивши питання про право, і при цьому не зазначив точної дії, що треба виконати з вказівкою даних ідентифікації боржника, які є обов'язковими та необхідними для виконавчого документа.

Сторони в судове засідання не з'явилися.

Відповідно до ч. 4 ст. 270 Цивільного процесуального кодексу України, неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Згідно ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вивчивши зміст заяви, дослідивши матеріали справи № 755/16115/16-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, суд приходить до наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, в провадженні Дніпровського районного суду м. Києва перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири.

Заочним рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 26 липня 2017 року, позов було задоволено та стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду, завдану внаслідок залиття квартири у розмірі 5690 гривень 82 копійки, витрати на проведення оцінки вартості матеріального (майнового) збитку у розмірі 700 гривень 00 копійок, судовий збір у розмірі 580 гривень 00 копійок та витрати, пов'язані з публікацією в пресі оголошення про виклик відповідача у розмірі 427 гривень 00 копійок, а всього 7 397 гривень 82 копійки.

02 березня 2018 року у вказаній справі було видано виконавчий лист № 755/16115/16-ц.

Відповідно до ч. 1 ст. 270 Цивільного процесуального кодексу України, суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо: стосовно певної позовної вимоги, з приводу якої сторони подавали докази і давали пояснення, не ухвалено рішення; суд, вирішивши питання про право, не зазначив точної грошової суми, присудженої до стягнення, або майно, яке підлягає передачі, або дії, що треба виконати; судом не вирішено питання про судові витрати; суд не допустив негайного виконання рішення у випадках, встановлених статтею 430 цього Кодексу.

Обґрунтовуючи заявлені вимоги про ухвалення додаткового рішення, заявник посилається на те, що рішення суду не містить відомостей щодо ідентифікації особи відповідача ОСОБА_2, зокрема зазначення повного найменування відповідача, його адресу проживання, дати народження та відомостей про реєстраційний номер облікової картки платника податків боржника або серії та номеру паспорту останнього.

В той же час, відсутність відомостей про реєстраційний номер облікової картки платника податків або серії та номеру паспорту відповідача, зазначення адреси його місця проживання, дати народження не являється підставою для ухвалення додаткового рішення в розумінні ст. 270 Цивільного процесуального кодексу України. При цьому, судом під час ухвалення рішення вирішено всі позовні вимоги позивача, вирішено питання щодо розподілу судових витрат, зазначено точну грошову суму, яка підлягала стягненню з відповідача.

Крім того, статтею 215 Цивільного процесуального кодексу України (в редакції, яка діяла на момент ухвалення судом рішення) передбачалося, що рішення суду складається з: 1) вступної частини із зазначенням: часу та місця його ухвалення; найменування суду, що ухвалив рішення; прізвищ та ініціалів судді (суддів - при колегіальному розгляді); прізвища та ініціалів секретаря судового засідання; імен (найменувань) сторін та інших осіб, які брали участь у справі; предмета позовних вимог; 2) описової частини із зазначенням: узагальненого викладу позиції відповідача; пояснень осіб, які беруть участь у справі; інших доказів, досліджених судом; 3) мотивувальної частини із зазначенням: встановлених судом обставин і визначених відповідно до них правовідносин; мотивів, з яких суд вважає встановленою наявність або відсутність фактів, якими обґрунтовувалися вимоги чи заперечення, бере до уваги або відхиляє докази, застосовує зазначені в рішенні нормативно-правові акти; чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси, за захистом яких особа звернулася до суду, а якщо були, то ким; назви, статті, її частини, абзацу, пункту, підпункту закону, на підставі якого вирішено справу, а також процесуального закону, яким суд керувався; 4) резолютивної частини із зазначенням: висновку суду про задоволення позову або відмову в позові повністю чи частково; висновку суду по суті позовних вимог; розподілу судових витрат; строку і порядку набрання рішенням суду законної сили та його оскарження, що свідчить про те, що зміст судового рішення від 26 липня 2017 року відповідає вимогам законодавства, що діяв на момент ухвалення судового рішення.

Аналізуючи вищевикладене, судом не вбачається підстав для задоволення заяви позивача ОСОБА_1 про ухвалення додаткового судового рішення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 260, 270 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні заяви позивача ОСОБА_1 про ухвалення додаткового судового рішення - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручено у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцят днів з дня вручення йому повної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а саме Дніпровський районний суд м. Києва.

Суддя: