Справа № 140/1281/17
Провадження №2/140/56/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

05.04.2018 року Немирівський районний суд

Вінницької області

в складі головуючого судді Алєксєєнка В.М.

з участю секретаря судових засідань ОСОБА_1

позивача ОСОБА_2

представника позивача адвоката ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Немирові справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок затоплення квартири,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок затоплення квартири, мотивуючи свої вимоги тим, що вона, на підставі Договору дарування від 31 січня 2009 року, посвідченого приватним нотаріусом Немирівського районного нотаріального округу, являється власником квартири за № 12, яка розміщена на першому поверсі багатоквартирного будинку № 11, що в м. Немирові Вінницької області.

Право власності на вказане нерухоме майно було зареєстроване за позивачкою у Комунальному підприємстві «Тульчинське міжрайонне бюро технічної інвентаризації», про що свідчить ОСОБА_3 про реєстрацію права власності від 13 лютого 2009 року за № 21863016.

Власниками квартири за № 15 в цьому ж будинку, яка розміщена над квартирою ОСОБА_2, являються відповідачі - ОСОБА_7, ОСОБА_5 та ОСОБА_6 Згідно Свідоцтва про право власності на житло від 24 грудня 1999 року, виданого виконавчим комітетом Немирівської міської ради Вінницької області, вказана квартира належить відповідачам на праві спільної часткової власності по 1/3 рівних частинах.

Фактично у квартирі відповідачів постійно проживає один із співвласників ОСОБА_4, який користується всіма комунальними послугами, в тому числі і водопостачанням.

08 травня 2017 року у вечірній час позивачка виявила, що із стелі її квартири почала капати вода. Стало зрозумілим, що протікання відбувається внаслідок того, що жителі квартири зверху, тобто із квартири за № 15, не закрили кран води, яка почала заливати не тільки підлогу їхнього помешкання, а й заливала стелю, стіни, підлогу квартири позивачки.

Після марних намагань достукатись до жителів квартири зверху, ОСОБА_2 викликала по телефону на гарячу лінію працівників поліції.

Слідчо-оперативна група Немирівського відділу поліції, яка прибула на місце події за її викликом, чітко встановила, що залиття квартири відбулось саме із квартири зверху, власниками якої являються відповідачі.

10 травня 2017 року працівниками поліції було складено відповідний Висновок про результати розгляду повідомлення ОСОБА_2, відповідно до змісту якого встановлено, що шкода завдана залиттям її квартири понесена саме з вини жителів квартири зверху.

21 травня 2017 року за участі депутата Немирівської міської ради, інших жителів вулиці Леонтовича м. Немирова, було складено акт про результати фіксування наслідків затоплення квартири, яке мало місце 08 травня 2017 року, відповідно до якого було зафіксовано пошкодження майна позивачки, а саме:

- в приміщенні кухні пошкоджена частково стеля (матеріал покриття шпаклівка білого та кавового кольору з фігурним оздобленням). По довжині стелі видно плями брудного кольору розміром 2.5 метра на 10 см. Також на стелі, по довжині плям, видніються тріщини на шпаклівці.

З протилежного боку на стелі в цьому ж приміщенні, є дві плями розміром 0.5 на 20 та 20 на 10 см. З візуального висновку видно, що вода текла на кухонні меблі, а саме на каркас кухонного гарнітуру. Наслідком залиття є пошкоджений матеріал кухонного гарнітуру та не працююча електрична підсвідка. Також на стелі видніється потріскана шпаклівка.

- у ванній кімнаті зіпсована частково стеля (матеріал покриття біла шпаклівка). По стелі видно численні брудні плями та потріскана шпаклівка.

- В коридорній кімнаті (матеріал покриття біла шпаклівка) видно пляму розміром 20 на 10 см та по довжині плями тріщину на шпаклівці.

Полове покриття (дубова підлога лакована) в коридорній кімнаті зіпсоване частково: внаслідок попадання води видніються значні потріскання та щілини між дошками.

Внаслідок затоплення квартири позивачка отримала значні матеріальні збитки у загальній сумі близько 10000 грн., які необхідні для проведення будівельно-технічних робіт, купівлі будматеріалів для усунення наслідків заподіяної шкоди, а також моральну шкоду, внаслідок неправомірних дій відповідача, яку позивачка оцінює в розмірі 20 000 грн. у звязку з чим звернулася до суду з даним позовом.

У судовому засіданні позивач ОСОБА_2 та представник позивача ОСОБА_3 змінили позовні вимоги та просять стягнути матеріальну шкоду згідно результатів експертизи, а саме кошти у розмірі 10522 грн., решту позовних вимог підтримують в повному обсязі.

Відповідачі ОСОБА_4, ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у судові засідання не зявлялись, про причини неявки суду не повідомляли, хоча про час, день та місце розгляду справи були повідомлені завчасно і належним чином.

За таких обставин, відповідно до ст. 280 ЦПК України суд ухвалив заочне рішення у відсутність відповідача, на підставі наявних у справі доказів про що виніс ухвалу.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають до часткового задоволення з наступних підстав.

Встановлено, що ОСОБА_2 на праві приватної власності належить квартира АДРЕСА_1 на підставі договору дарування від 31.01.2009 року, посвідченого приватним нотаріусом Немирівського районного нотаріального округу, про що свідчить витяг про реєстрацію права власності нерухомого майна (а.с.13).

Власниками квартири за № 15 в цьому ж будинку, яка розміщена над квартирою ОСОБА_2, являються відповідачі - ОСОБА_7, ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 24 грудня 1999 року, виданого виконавчим комітетом Немирівської міської ради Вінницької області, згідно якого вбачається, що квартира належить відповідачам на праві спільної часткової власності по 1/3 рівних частинах (а.с.12).

08.05.2017 року ОСОБА_8 звернулася до чергової частини Немирівського ВП із повідомленням про те, що її сусід ОСОБА_4, який проживає у квартирі над нею , затоплює її квартиру, що підтверджується висновком про результат розгляду повідомлення (а.с.10).

Згідно громадського акту по факту фіксування наслідків затоплення квартири та завданих матеріальних збитків вбачається те, що внаслідок затоплення квартири видно факт завданих матеріальних збитків у вигляді пошкодження помешкання, а саме в приміщенні кухні зіпсована частково стеля. По довжині стелі видно плями брудного кольору розміром 2.5 метра на 10 см. Також на стелі, по довжині плям, видніються

тріщини на шпаклівці.

З протилежного боку на стелі, в цьому ж приміщенні, є дві плями розміром 0.5 на 20 та 20 на 10 см. З візуального висновку видно, що вода текла на кухонні меблі, а саме на каркас кухонного гарнітуру. В ванній кімнаті зіпсована частково стеля. По стелі видно численні брудні плями та потріскана шпаклівка. В коридорній кімнаті видно пляму розміром 20 на 10 см та по довжині плями тріщину на шпаклівці.

Полове покриття в коридорній кімнаті зіпсоване частково: в наслідок попадання води видніються значні потріскання та щілини між дошками (а.с.9).

Висновком №6667/17-21 судової будівельно-технічної експертизи від 03 січня 2018 року (а.с.34-45) встановлено, що вартість відновлювального ремонту, необхідного для ліквідування наслідків залиття квартир №12 по вул.Леонтовича, 11 м.Немирів, а також розмір майнової шкоди, завданої власнику даної квартири, в цінах станом на проведення дослідження, становить 10 522 гривень.

Статтею 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експерта; показаннями свідків.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала .

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

У відповідності до вимог ч.1 ст.12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно п.5 Постанови Пленуму Верховного Суду України №4 від 31.03.1995 року відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов'язковому доведенню у спорах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправними діяннями заподіювача та вини останнього в її заподіянні.

У п.3 Постанови №4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» Пленум Верховного Суду України надав роз'яснення про те, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.

При цьому у спорах про відшкодування шкоди діє презумпція заподіювача шкоди, згідно з якою саме відповідач доводить відсутність своєї вини у завданні шкоди. Позивач довів завдану йому шкоду, протиправність дій відповідача, причинний звязок між ними, а відповідачі це не спростували і не довели відсутність своєї вини.

Згідно ч.1 ст.23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода відповідно до п.3 ч.2 ст.23 ЦК України полягає у душевних стражданнях, які фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна.

Частиною 1 ст.1167 ЦК України передбачено, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Відповідно до ч.3 ст.23 ЦК України моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Частиною четвертою цієї ж статті моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування.

Згідно абз.2 ч.3 ст.23 ЦК України розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Верховний суд України в п. 1 Постанови Пленуму «Про судову практику у справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31 березня 1995 року за № 4 (з подальшими змінами та доповненнями) звернув увагу судів на те, що встановлене Конституцією та законами України право на відшкодування моральної (немайнової) шкоди є важливою гарантією захисту прав і свобод громадян та законних (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та інтересів юридичних осіб. Тому суди повинні забезпечити своєчасне, у повній відповідності із законом, вирішення справ, пов'язаних з відшкодуванням такої шкоди.

При визначенні розміру відшкодування моральної шкоди суд виходить із засад розумності, виваженості та справедливості, враховує ступінь та форму вини відповідачів, характер психологічного стресу, який отримала позивач після конфліктної ситуації, характер та тривалість вимушених змін в її житті в звязку з необхідністю брати участь в судових засіданнях, які проводилися неодноразово, перенесені нею психоемоційні та моральні страждання.

Враховуючи вище викладене, слід зазначити, що позовні вимоги законні та обґрунтовані, оскільки позивачем доведено факт залиття її квартири мешканцями квартири АДРЕСА_2, крім того згідно судової будівельно-технічної експертизи вартість ремонтно будівельних робіт, проведення яких необхідно для усунення пошкоджень окремих приміщень кв.№12 по вул.Леонтовича,11 м.Немирів Вінницької області станом на час проведення експертизи може становити 10522,00 грн., тому позовні вимоги в частині стягнення матеріальної шкоди в розмірі 10 522,00 грн слід задовільнити повністю.

Крім того судом встановлений факт понесеної моральної шкоди позивачем, що виявилася у душевних стражданнях, яких вона зазнала у звязку із неодноразовим пошкодженням її майна, а саме квартири №12 розташованої по вул.Леонтовича,11 м.Немирів, що підтверджується рішенням Немирівського районного суду Вінницької області від 05.11.2003 року про стягнення матеріальних та моральних збитків із відповідачів в наслідок затоплення її квартири, а тому суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивачки в частині стягнення моральної шкоди з відповідача слід

задовільнити частково та стягнути на користь ОСОБА_2 10 000 грн., оскільки цей розмір, буде відповідати спричиненій позивачу моральній шкоді.

Відповідно до ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача слід стягнути витрати понесені на оплату судового збору у розмірі 640,00 грн. та витрат, пов'язаних за проведення дослідження вартості завданих збитків, а саме за проведення судової будівельно-технічної експертизи у розмірі 3 960,00 грн.

З досліджених матеріалів справи вбачається, що правова допомога адвокатом ОСОБА_3 позивачу надавалась на підставі укладеного між сторонами договору про надання правової допомоги від 24.05.2017 року. На підтвердження понесених витрат на правову допомогу, позивачем надано розрахунок суми гонорару за надання правової допомоги від 05.04.2018 року на суму 4 000,00 грн.

Відповідно до п.48 Постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17 жовтня 2014 року, витрати на правову допомогу, граничний розмір якої визначено відповідним законом, про що зазначено в пункті 47 цієї постанови, стягуються не лише за участь у судовому засіданні при розгляді справи, а й у разі вчинення інших дій поза судовим засіданням, безпосередньо пов'язаних із наданням правової допомоги у конкретній справі (наприклад, складання позовної заяви, надання консультацій, переклад документів, копіювання документів).

На підставі наведеного, суд приходить до висновку, що з відповідачів підлягають стягненню на користь позивачки понесені нею витрати на оплату правової допомоги адвоката в розмірі 4000,00 грн.

На підставі вищевикладеного, ст.ст. 22, 23, 1166, 1167 ЦК України, та керуючись ст.ст. 12, 258, 259, 263, 264, 265, 280, 284, 288 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_2 задовільнити частково.

Стягнути на користь ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_1, жительки АДРЕСА_3, ІПН НОМЕР_1) солідарно із ОСОБА_4 (жителя ІНФОРМАЦІЯ_2, ІПН не відомо), ОСОБА_5 (жительки с.Селевінці Немирівського району Вінницької області, ІПН не відомо), ОСОБА_6 ( жителя ІНФОРМАЦІЯ_3, ІПН не відомо) матеріальну шкоду у розмірі 10 522 (десять тисяч пятсот двадцять дві) гривні 00 коп. та моральну шкоду у розмірі 10 000 (десять тисяч) гривень 00 коп.

Стягнути на користь ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_1, жительки АДРЕСА_3, ІПН НОМЕР_1) солідарно із ОСОБА_4 (жителя ІНФОРМАЦІЯ_4, ІПН не відомо), ОСОБА_5 (жительки с.Селевінці Немирівського району Вінницької області, ІПН не відомо), ОСОБА_6 ( жителя ІНФОРМАЦІЯ_3, ІПН не відомо) оплаченого судового збору у розмірі 640 ( шістсот сорок) гривень 00 коп., витрат на правову допомогу у розмірі 4 000 (чотири тисячі) гривень 00 коп. та витрат понесених за проведення судової будівельно-технічної експертизи у розмірі 3 960 (три тисячі девятсот шістдесят) гривень 00 коп.

В решті позовних вимог відмовити.

Заочне рішення суду може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому законодавством.

Суддя: В.М.Алєксєєнко