№ 336/7619/18
пр. № 2/336/3747/2018
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 грудня 2018 року м. Запоріжжя

Суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя Суркова В.П., розглянув позовну заяву ОСОБА_1 до Запорізької міської ради, П'ятої Запорізької державної нотаріальної контори, треті особи - ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Запорізької міської ради, П'ятої Запорізької державної нотаріальної контори, треті особи - ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування на ? частину будинку АДРЕСА_1 після смерті матері ОСОБА_4, яка сталася ІНФОРМАЦІЯ_1 року.

Позовна заява не відповідає вимогам ЦПК України.

Відповідно до ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов'язковий досудовий порядок урегулювання спору; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв'язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав..

Так, позовна заява не містить ідентифікаційні коди юридичних осіб в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України відповідачів, викладу обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини, тобто не вказуні підстави звернення з позовом до Запорізької міської ради та П'ятої Запорізької державної нотаріальної контори, яким чином відповідачами оспорюжється чи не визнається право позивача на частку майна в порядку спадкування за законом.

Відповідно до ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або її не прийняти у встановлений ст. 1270 ЦК України строк.

Відповідно до ч. ч. 2, 3 ст. 1272 ЦК Україниза письмовою зголою спадкоємців, які прийнеяли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити його додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Виходячи з аналізу наведених норм, спадкоємець повинен звернутися до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини за законом чи заповітом. У разі відмови нотаріуса у видачі свідоцтва про право власності на спадщину, спадкоємець має право звернутися до суду з позовом про надання йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Як вбачається з позовної заяви, відповідачем також зазначено П'яту Запорізьку нотаріальну контору, однак не надано на підтвердження того, що позивач зверталась до цієї нотаріальної контори із заявою про отримання свідоцтва про право на спадщину, але отримала відмову нотаріуса.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про нотаріат»: «… нотаріат - це система органів і посадових осіб, на які покладено обов'язок посвідчувати права, а також факти, що мають юридичне значення, та вчиняти інші нотаріальні дії, передбачені цим Законом, з метою надання їм юридичної вірогідності.». Виходячи з цього, можливо зробити висновок, що нотаріус не є суб'єктом спірних матеріально-правових відносин і не в змозі своїми діями або їх припиненням вплинути на поновлення порушеного права позивача щодо його права власності на спадкове майно.

Тому, у даному випадку у відповідності до ст. 1272 ЦК України відповідачами по справі повинні бути зазначені спадкоємці, які звернулися до нотаріальної контори за прийняттям спадщини після померлої ОСОБА_5

За таких обставин, є всі підстави длоя залишеннч позовної заяви без руху.

Крім того, позивачем надано квитанцію про сплату судового збору у розмірі 704 грн. 80 коп. від 09.08.2018 року.

Згідно ч. 2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір», суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

При виконанні вимог Закону України «Про судовий збір» судом встановлено, що підтвердження зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України відсутнє, квитанція, яка долучена до матеріалів справи вже приєднана до іншої справи, тому є неналежним платіжним документом.

Зазначені недоліки слід усунути шляхом уточнення позовних вимог, наданням довідки про зарахування судового збору до спеціального фонду державного бюджету.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення. Якщо ухвала про залишення заяви без руху постановлюється з підстав несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Керуючись ст. ст. 1175, 177, 185 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Запорізької міської ради, П'ятої Запорізької державної нотаріальної контори, треті особи - ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків протягом п'яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

В разі неусунення недоліків у встановлений судом строк, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.П. Суркова