Провадження № 2/161/4404/18
У Х В А Л А

12 листопада 2018 року місто ОСОБА_1

Суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області Присяжнюк Л.М., розглянувши матеріали позовної заяви Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Хрещатик» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Хрещатик» ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування майнової шкоди,

ВСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство «Комерційний банк «Хрещатик» (далі ПАТ «КБ «Хрещатик» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб (далі Фонд) на ліквідацію ПАТ «КБ «Хрещатик» ОСОБА_2 звернулося з позовом до ОСОБА_3 про відшкодування майнової шкоди.

Разом із позовною вимогою позивачем заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору у звязку з тим, що на даний час банк віднесено до категорії неплатоспроможних, виконавчою дирекцією Фонду гарантування вкладів фізичних осіб прийнято рішення про початок процедури ліквідації банку та делегування повноважень ліквідатора банку, тому через повне припинення банківської діяльності у позивача відсутня можливість сплатити судовий збір. Також зазначає, що всі кошти, одержані в результаті ліквідації, направляються виключно на погашення вимог кредиторів згідно черговості, вважає, що несплатоспроможний майновий стан ПАТ «КБ «Хрещатик» підтверджується постановою правління Національного банку України від 05.04.2016 №234 про віднесення банку до категорії неплатоспроможних та не потребує доказування.

Суд, розглянувши клопотання про відстрочення сплати судового збору, приходить до висновку про відмову у його задоволенні з наступних підстав.

Згідно з частиною першою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З аналізу змісту даної статті слідує, що підставою для звільнення від сплати судового збору може бути майновий стан сторони. Вказана дія є правом суду і застосовується у виключних випадках за наявності лише вагомих для цього підстав.

Виходячи зі змісту статті 136 ЦПК України сторона повинна навести обставини, які свідчать про її скрутне матеріальне становище та підтвердити це відповідними доказами, що є єдиною підставою для вирішення питання про відстрочку судового збору.

Якщо позивач заявляє клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, він повинен навести доводи і подати докази на підтвердження того, що його майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Таким чином, єдиною підставою, яка враховується для відстрочення сплати судового збору є майновий стан сторони, а такої підстави, як ліквідація юридичної особи для відстрочення сплати судового збору законом не передбачено.

Позивач в якості підстави для задоволення заяви про відстрочення сплати судового збору вказав на припинення банківської діяльності та початок процедури ліквідації банку.

Однак, як слідує із матеріалів позовної заяви, належних та допустимих доказів на підтвердження викладених обставин про скрутне матеріальне становище та про неможливість сплатити судовий збір при пред'явленні позову (зокрема, доказів підтвердження майнового стану, наприклад, перелік рахунків, банківських документів про відсутність коштів на рахунках, доказів не включення до кошторису витрат у вигляді судового збору за подання цивільного позову до суду або інших підтверджень), позивачем не надано.

За таких обставин, суд вважає, що клопотання про відстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Крім того, відповідно до статті ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява має відповідати наведеним у цій статті вимогам.

Зокрема, за змістом ч.1 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до пунктів 4, 5 частини третьої вказаної статті позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

З позовної заяви слідує, що позивач звертається з позовом до директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Волиньмясотрейд» ОСОБА_3 про відшкодування майнової шкоди. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що внаслідок умисних неправомірних дій відповідача, які підтверджуються вироком по справі №161/5113/14-к відповідачем було завдано майнової шкоди позивачу.

Однак, всупереч вимогам пункту 4 частини третьої статті 175 ЦПК України в резолютивній частині позовної заяви позивачем заявлено позовну вимогу про стягнення з відповідача заборгованості у розмірі 1 630 605, 32 грн., яка виникла внаслідок порушення ТзОВ «Волиньмясотрейд» умов кредитного договору №01-овер/276 від 10.04.2013 року, укладеного між товариством та банком.

Таким чином, позивачу слід уточнити позовні вимоги, шляхом викладення підстав та предмету позову, чи це відшкодування шкоди чи стягнення заборгованості за кредитним договором, так, щоб зміст позовної заяви відповідав вимогам, викладених у резолютивній частині позову.

Разом з тим, частиною четвертою статті 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Статтею 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно до ст. 7 Закону України «Про державний бюджет на 2018 рік» з 01 січня 2018 року прожитковий мінімум на одну працездатну особу становить 1 762,00 грн.

Позивач у позовній заяві зазначає ціну позову 1 630 605,32 грн.

Таким чином, позивачу слід сплатити судовий збір із врахуванням положень Закону України «Про судовий збір», тобто 24 459,08 грн. за такими реквізитами: отримувач коштів УК у м.Луцьку /м.Луцьк/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38009628, банк отримувача Казначейство України (ЕАП) , код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача 3002, код класифікації доходів бюджету 22030101, та подати оригінал платіжного документу про сплату судового збору суду.

Варто відзначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1. ст.6 Конвенції про захист прав людини ї основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Відповідно до частин першої та другої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Керуючись статтею 185 ЦК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Хрещатик» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Хрещатик» ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості у розмірі 1 630 605, 32 грн. - залишити без руху.

Надати позивачу 10-денний строк для усунення недоліків, який обчислювати з дня вручення копії даної ухвали.

Копію ухвали направити позивачу за адресою, вказаною ним у заяві, для виконання у встановлений судом строк.

Розяснити, що у випадку невиконання вимог, викладених в ухвалі, позовна заява вважається неподаною і повертається особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя Луцького міськрайонного суду

Волинської області ОСОБА_1