Справа №461/5455/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 листопада 2018 року Галицький районний суд м. Львова

в складі: головуючого судді Волоско І.Р.

секретар судового засідання Мисько М.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Львові справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 (7900, АДРЕСА_1; паспорт серії НОМЕР_2 ІПН НОМЕР_1) до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові (79034, м. Львів, вул. Угорська, 7а; ) про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення №006-вих-2097/57 від 28 червня 2018 року, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся в суд з адміністративним позовом до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення №006-вих-2097/57 від 28 червня 2018 року, винесеною начальником інспекції ДАБК у м. Львові Цабаком В.Я., якою на позивача було накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 25500 (двадцять п'ять тисяч п'ятсот) гривень за адміністративне правопорушення, передбачене ч. 6 ст.96 Кодексу України про адміністративне правопорушення.

В обґрунтування позову покликається на те, що роботи з реконструкції горища та квартири проведені ще у 2012-2013 рр., а внутрішнє оздоблення даху та реконструкцію з реставрацією сходових маршів було повністю закінчено весною цього року. Розпорядженням Галицької райдержадміністрації за № 241 від 01.04.2009 р. затверджено висновок міжвідомчої комісії Галицького району (протокол № 7 від 03.03.2009р.) та дозволено реконструкцію квартири АДРЕСА_1 з розширенням її за рахунок горища з надбудовою, яке погоджено всіма мешканцями даного будинку. 14.06.2011р. Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Львівській області зареєстровано декларацію про початок виконання будівельних робіт з реконструкції квартири АДРЕСА_1. 16.01.2013р. Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Львівській області зареєстровано декларацію про готовність даного об'єкта до експлуатації. Зазначає, що ніяких самовільних будівництв ні позивач, ні його сім'я не проводили, а провели реконструкцію квартири згідно розпоряджень Галицької райдержадміністрації м. Львова та з виконанням вимог ДБН В 2.2-15-2005. Виконаними роботами в 2012-2018 рр. ліквідовано аварійний стан покрівлі та сходових маршів, і дані роботи не виходять за межі робіт передбачених проектом, який погоджений всіма контролюючими органами міської влади та Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Львівській області. Однак, вказане не було враховане при складенні протоколу та постанови, яка оскаржується.

Представник відповідача Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові подав відзив на позовну заяву, у якому проти позову заперечив;вважає , що твердження ОСОБА_1 щодо відсутності у діях останнього вини, як складової складу правопорушення, передбаченого ч. 6 ст.96 КУпАП є необґрунтованим та безпідставним. За результатами перевірки інспекцією ДАБК встановлено, що замовником будівництва ОСОБА_1 проведено будівельні роботи з реконструкції горища, за рахунок надбудови стіни та підняття конструкції даху. Жодних дозвільних документів, які надають право на виконання вказаних будівельних робіт позивачем не надано. Дані твердження зафіксовані у акті позапланової перевірки та підтверджується фотофіксацією, з якої видно, що позивачем не проводиться внутрішнє оздоблення даху. Горище є приміщенням загального користування. ОСОБА_1 при здійсненні реконструкції горища, за адресою: АДРЕСА_1 без згоди співвласників квартир в даному будинку, порушив інтереси мешканців вищевказаного будинку. Під час проведення вказаної перевірки Інспекцією видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 04.06.2018 р. та припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 04.06.2018 р. На підставі вищевказаного акту перевірки Інспекцією складено протокол про адміністративне правопорушення від 04.06.2018 р. В подальшому винесено оскаржувану постанову та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу. Вказану постанову надіслано позивачу. Наголошує, що Інспекція діяла у межах та у спосіб передбаченим законодавством у сфері містобудівної діяльності.

Позивач ОСОБА_1 та представник позивача ОСОБА_4 в судовому засіданні адміністративний позов підтримали в повному обсязі, просили такий задовольнити та скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення №№006-вих-2097/57 від 28 червня 2018 року.

Представник відповідача Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові Папроцький І.М. проти позову заперечив та підтримав доводи, викладені у відзиві на позов.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, керуючись принципами верховенства права та законності, оцінюючи за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні в судовому засіданні аргументів учасників справі та доказів в їх сукупності, які є у справі, суд прийшов висновку, що позов не підлягає до задоволення з наступних підстав.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 20 КАС України місцевим загальним судам як адміністративним судам підсудні адміністративні справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст. 19 Конституції України, органи державної влади і їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень і в спосіб, передбачений Конституцією і законами України.

Відповідно до ч.1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Частиною 1 статті 9 КАС України передбачено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з ч. 1 ст. 6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Відповідно до ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Судом встановлені наступні обставини.

На підставі наказу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові №271 п від 21 травня 2018 року та направлення на проведення позапланового заходу №271 пп від 21 травня 2018 року провідним спеціалістом відділу інспекційної роботи інспекції ДАБК у м. Львові Галянчуком Ю.М. була проведена позапланова перевірка щодо дотримання суб'єктом містобудування ОСОБА_1, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, в період часу з 22.05.2018 до 04.06.2018 року (а.с. 95).

За результатами проведення перевірки провідним спеціалістом відділу інспекційної роботи інспекції ДАБК, було виявлено ряд порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, які зафіксовані у акті, складеному за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) (а.с.98-108) та винесених ОСОБА_1 припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 04.06.2018 та припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 04.06.2018 р. (а.с. 111-112). Вказані вимоги приписів позивачем не виконано.

Під час здійснення інспекційного відвідування встановлено, що квартира № 5, загальною площею 147,9 м2 за адресою м. Львів, вул.Колесси, 5 належить ОСОБА_10, ОСОБА_1, ОСОБА_8 та ОСОБА_11 згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна щодо об'єкта нерухомого майна.

За результатами перевірки встановлено, що замовником будівництва позивачем по справі ОСОБА_1 проведено будівельні роботи з реконструкції горища, за рахунок надбудови стіни та підняття конструкції даху. Враховуючи, що горище є приміщенням загального користування, ОСОБА_1 при здійсненні реконструкції горища, за адресою: АДРЕСА_1 без згоди співвласників квартир в даному будинку, порушив інтереси мешканців вищевказаного будинку. Проведено фотофіксацію (а.с. 119-122). Клас наслідків об'єкта будівництва - СС2. В єдиному реєстрі дозвільних документів інформація про зареєстрований документ на право виконання будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 - відсутня.

На підставі вищевказаного акту перевірки Інспекцією складено протокол про адміністративне правопорушення від 04.06.2018 р. (а.с. 109-110).

За результатами інспекційного відвідування в межах наданих повноважень, начальником інспекції ДАБК у м. Львові Цабаком В.Я. складено постанову №006-вих-2097/57 від 28 червня 2018 року про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 25500 (двадцять п'ять тисяч п'ятсот) гривень за адміністративне правопорушення, передбачене ч. 6 ст.96 Кодексу України про адміністративне правопорушення на підставі протоколу про адміністративне правопорушення від 18.01.2018 року №13/05/186/0010.

Відповідно до ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставою для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Постановою Кабінетом Міністрів України № 553 від 23.05.2011 затверджено порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок).

Згідно з п. 1.1 положення про інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові, затвердженого ухвалою Львівської міської ради від 30.09.2015 № 5118, Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові (надалі - Інспекція) є виконавчим органом Львівської міської ради, що створений на підставі ухвали міської ради від 19.06.2015 № 4780 "Про створення інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Львівської міської ради", Законів України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо децентралізації повноважень у сфері архітектурно-будівельного контролю та удосконалення містобудівного законодавства", "Про регулювання містобудівної діяльності", "Про місцеве самоврядування в Україні".

Згідно з п. 2.1 вказаного положення, основним завданням Інспекції є здійснення відповідно до законодавства України державного архітектурно-будівельного контролю, виконання дозвільних та реєстраційних функцій у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до п. 2 Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням, зокрема, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих та будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Відповідно до п. 14 Порядку суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю, виконувати вимоги державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. А також подавати документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення архітектурно-будівельного контролю.

Як встановлено судом, відповідно до копії направлення для проведення позапланового заходу №271 пп від 21.05.2018 р. (а.с.95) підставою для призначення позапланової перевірки було звернення гр. ОСОБА_12 від 15.05.2018 р., зареєстрованої в ЦНАПі від 15.05.2018 р. за №3-Ф-42588-006.

Зазначена підстава проведення позапланової перевірки відповідає вимогам законодавства та не оспорюється сторонами.

Відповідно до п. 7, п. 8, та п. 16 Порядку № 553 та ч. 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено право відповідача проводити перевірки суб'єктів господарювання, за результатами яких складати акти, виносити обов'язкові до виконання приписи, розглядати відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та накладати штрафи.

Згідно з п. 17 Порядку №553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Відповідно до п.20 Порядку №553 протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 №244 «Про затвердження Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» (далі-Постанова №244) визначено процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачені Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Відповідно до Постанови №244 про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності за результатами перевірки складається протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Окрім цього, згідно з п. 11 Порядку № 553 посадові особи інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом, видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю встановлено, що справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

За результатами розгляду справи посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, приймає одну з таких постанов, зокрема, постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до абз. 3 п.5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466 будівельні роботи можуть виконуватись замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів із середніми (СС2) наслідками.

В свою чергу, порядок накладення адміністративного стягнення, в тому числі, за виконання будівельних робіт без дозволу на їх виконання, визначений КУпАП.

Відповідно до статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративна відповідальність.

Відповідно до ч.4 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації.

Відповідно до ч.5 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» проектування та будівництво об'єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку:

1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних;

2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи;

3) затвердження проектної документації;

4) виконання підготовчих та будівельних робіт;

5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів;

6) реєстрація права власності на об'єкт містобудування.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів, які за класом наслідків ( відповідальності) належать до об'єктів з середніми ( СС2) наслідками.

Згідно з п.5 Постанови Кабінету Міністрів України № 466 від 13.04.2011, будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та: подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1) та об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта; видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками.

Відповідно до ДБН А.3.1-5:2016 п. 7.2 Будівельні роботи на об'єкті будівництва мають здійснюватись на підставі декларативно-дозвільних документів на їх виконання у відповідності з вимогами законодавства

В судовому засіданні представник позивача посилався на проведення на об'єкті будівництва робіт із часткової заміни крокв та лат. Решту виявлених під час перевірки будівельних робіт, в тому числі підняття стін горища, сторона позивача заперечувала з посиланням на те, що ці роботи було виконано в 2013 році та вони були прийняті в експлуатацію 16.01.2013 р. шляхом реєстрації декларації про готовність об'єкта. Дані декларації стосуються виконання будівельних робіт в частині простору горища житлового будинку, яка суміжною з частиною горища, реконструйованого в 2013 році та знаходиться над сходовою кліткою будинку, а не в частині виконання виявлених робіт.

Щодо влаштування крокв та лат суд погоджується із запереченнями представника відповідача про те, що самого факту заміни крокв та лат достатньо, щоб трактувати проведені позивачем роботи як будівельні. П.2 Переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об'єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію передбачені роботи із заміни покрівлі будівель і споруд згідно з будівельними нормами, виконання яких не передбачає втручання в несучі конструкції. Відповідно до п.3.14, 6.2.1, 7.7.2 ДБН В.2.6-220:2017 «Покриття будівель і споруд», кроквяний дах - горищний дах з несучою кроквяною системою. Основна несуча система скатного даху - кроквяна - може бути передбачена з дерев'яних дощок, дерев'яних або залізобетонних брусів, металевих профілів. Другорядна несуча система - лати - можуть бути передбачені з дерев'яних дощок, дерев'яних брусків, металевих тонкостінних профілів. Кроквяні конструкції повинні забезпечувати міцність і стійкість покрівлі. Вони можуть бути наслонними або висячими. Кроквяна конструкція повинна складатись з крокв (кроквяних ферм), які передають навантаження від власної маси даху, снігу, вітру на зовнішні і внутрішні стіни. Несучим каркасом кроквяної системи металевої покрівлі повинні служити крокви, пояси ферм з латами з брусків або дощок, які безпосередньо є основою покрівлі.

Крім цього, із наданих позивачем документів вбачається, що останній вчиняв дії щодо реконструкції квартири, а саме розширення за рахунок влаштування додаткових житлових приміщень мансардного типу на площі горища з частковою надбудовою та влаштуванням балкону з боку дворового фасаду на рівні мансардного поверху. Відповідно до п.3.2.21 ДБН А.2.2-3:2014 (з урахуванням зміни), реконструкція перебудова прийнятого в експлуатацію існуючого об'єкта, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції / потужність, тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг. Реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучих конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації об'єкта в цілому або його частин (за умови їх автономності. Отже, з наявних в матеріалах спарив документів вбачається, що позивач мав на меті приєднати частину реконструйованого горища до свої квартири, тобто змінити функціональне призначення з нежитлового горища на власне житлове приміщення.

Частина 1 статті 37 вказаного Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачає, що право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах будівництва, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України "Про оцінку впливу на довкілля", підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після отримання дозволу на виконання будівельних робіт.

Згідно єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, станом на момент проведення перевірки відомості про реєстрацію документів, що дають право на право виконання будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 - відсутні, що в свою чергу кваліфікується, як виконання будівельних робіт без дозволу на виконання зазначених робіт.

Відповідно до ч.6 ст.96 КУпАП виконання будівельних робіт без дозволу на їх виконання, вчинене щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з середніми наслідками (СС2) тягне за собою накладення штрафу від тисячі до тисячі п'ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до ст. 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Відповідно до ч.ч.1, 2, 5 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставини, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів.

Оскільки виконувати реконструкцію горища за рахунок надбудови стіни та підняття конструкції даху без реєстрації дозволу на виконання будівельних робіт заборонено, тому Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові при прийнятті оскаржуваної постанови від 28.06.2018 діяла правомірно відносно позивача, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені законодавством України.

Таким чином, оскаржувана постанова про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 6 ст. 96 Кодексу України про адміністративне правопорушення є законною та обґрунтованою, прийнята в межах повноважень Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові; відтак, правових підстав для скасування оскаржуваної постанови немає.

Відповідно до ст. 139 КАС України, судові витрати слід віднести за рахунок держави, оскільки позивач звільнений від сплати судового збору на підставі п.10 ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

Керуючись ст.ст. 2, 6, 9, 20, 73, 77, 246, 250, 251 КАС України, -

В И Р І Ш И В:

в задоволені адміністративного позову ОСОБА_1 (79000, АДРЕСА_1; паспорт серії НОМЕР_2 ІПН НОМЕР_1) до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові (79034, м. Львів, вул. Угорська, 7а; ) про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення №006-вих-2097/57 від 28 червня 2018 року - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом 10 днів з дня його проголошення до Восьмого апеляційного адміністративного суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складений 09.11.2018 року.

Суддя Волоско І.Р.