Справа № 2-3859/10
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про скасування заочного судового рішення

"12" листопада 2018 р. м. Харків

Київський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді - Колесник С.А.,

при секретарі - Ашрафовій І.Р.,

за участі представника відповідача ОСОБА_1,

представника позивача ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові заяву відповідача ОСОБА_3 ОСОБА_4 про перегляд заочного рішення Київського районного суду м.Харкова від 22 жовтня 2010 року по цивільній справі №2-3859/10/16 за позовною заявою Публічного акціонерного товариства Укргазбанк до ОСОБА_3 ОСОБА_4, ОСОБА_3 Мемет про стягнення суми заборгованості та звернення стягнення на предмет застави, -

В С Т А Н О В И В:

25.09.2018 відповідач ОСОБА_3 ОСОБА_4 звернулася до суду із заявою про перегляд заочного рішення Київського районного суду м.Харкова від 22 жовтня 2010 року по цивільній справі №2-3859/10/16 за позовною заявою Публічного акціонерного товариства Укргазбанк до ОСОБА_3 ОСОБА_4, ОСОБА_3 Мемет про стягнення суми заборгованості та звернення стягнення на предмет застави. Вказала, що з рішенням вона ознайомилася 15.08.2018 року при ознайомленні з матеріалами справи. Жодного судового виклику відповідачі по справі не отримували, що підтверджується матеріалами справи, а відтак не могли з'явитися до судових засідань реалізувати своє право на захист. Відповідач не згодна з позовом, а відтак і з заочним рішенням з наступних підстав.

З розрахунку заборгованості вбачається, що за порушення зобов»язань по сплаті кредиту та нарахованих відсотків, позичальнику нараховувалася пеня та підвищена відсоткова ставка. Суд при винесенні рішення задовольнив вимоги і щодо стягнення неустойки і щодо стягнення підвищеної відсоткової ставки. З цим погодитися не можна, так як цивільна відповідальність - це одна з форм юридичної відповідальності, суть якої полягає у примусовому впливі на порушника цивільних прав і обов'язків шляхом застосування щодо нього санкцій, які тягнуть за собою додаткові невигідні майнові наслідки. І сплата підвищеної відсоткової ставки є саме різновидом юридичної відповідальності.

Так, на залишок простроченої заборгованості Позичальник повинен сплачувати проценти у розмірі, збільшеному на 1 %, тобто у розмірі 13,5 % річних, що витікає з вимог п.п. 3.1.10, п. 3.1, п.п.3.3.4, п.3.3 Кредитного договору, відтак станом на 22.02.2010 року відповідачу нараховані прострочені проценти у розмірі 360,47 доларів США згідно розрахунку. А за порушення строків повернення кредиту та/або сплати процентів за користування кредитом Позичальник зобов»язаний сплатити Банку пеню у розмірі 0,1% від суми не виконаного зобов»язання за кожний день прострочки від дня виникнення такої прострочки до повного погашення заборгованості, що передбачено п.п. 3.3.4, 5.3 Кредитного договору, тому станом на 22.02.2010 року Відповідачу нарахована пеня за прострочення сплати відсотків за користування кредитом у сумі 10592,54 грн. та пеня за прострочення сплати кредиту у сумі 1674,59 грн. Тобто на суму простроченого зобов»язання за кожен день прострочки одночасно нараховуються додатково 1% до процентної ставки та пеня у розмірі 0,1%.

Проте, ст.61 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути двічі притягнений до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.

Таким чином, одночасне нарахування пені та підвищеної відсоткової ставки, тобто грошових коштів за порушення зобов'язання, прямо заборонено Основним законом України.

Зазначила, що прохальна частина позовної заяви не відповідає ст.25 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень», оскільки в ній не визначено початкову ціну предмету забезпечувального обтяження для його подальшої реалізації та не вказано спосіб звернення стягнення. А тому, на думку заявника, заочне рішення також не відповідає вказаній нормі права.

Представник відповідача ОСОБА_3 ОСОБА_4 - ОСОБА_1 у судовому засіданні заяву про скасування заочного рішення підтримав з підстав, викладених у заяві та просив її задовольнити.

Представник позивача ПАТ Акціонерний банк «Укргазбанк»» проти скасування заочного рішення заперечував, посилаючись на те, що відповідачі про дату, час і місце судового засідання повідомлялися завчасно, належним чином, шляхом направлення судових повісток за адресою їх місця реєстрації, що підтверджують рекомендовані повідомлення про вручення поштового відправлення, які містяться в матеріалах справи, які були повернуті до суду з відміткою про закінчення строку зберігання на пошті, що є підтвердженням про повідомлення належним чином про час та місце судового засідання. Крім того, ОСОБА_3 Мемет направлялася телеграма та розміщувалося оголошення в газеті «Слобідський край». Правом участі в судовому засіданні та надавати свої заперечення відповідачі не скористалися, що, на його думку, свідчить про зловживання відповідачами своїми процесуальними правами.

Крім того, представник позивача вважав неправомірними посилання відповідача як на підставу до перегляду заочного рішення на те, що підвищена відсоткова ставка і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення строків виконання грошових зобов»язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у ст..61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення.

Відповідач ОСОБА_3 Мемет про дату, час та місце розгляду заяви повідомлявся судом своєчасно та належним чином, проте в судове засідання не з»явився, причини неявки суду не повідомив (а.с.192-193,194-195).

Згідно вимог ч. 2 ст. 286 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення повинна бути розглянута протягом п»ятнадцяти днів з дня її надходження.

Відповідно до ч.1 ст.287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Враховуючи вищевикладене, строки розгляду заяви про скасування заочного рішення, передбачені ч.2 ст.286 ЦПК України, суд вважає можливим розглянути заяву за відсутністю відповідача ОСОБА_3 Мемет.

Суд, вислухавши пояснення учасників процесу, дослідивши та оцінивши надані докази, дослідивши справу №2-3859/10/16, приходить висновку до наступного.

Судом достовірно встановлено, що заочним рішенням Київського районного суду м. Харкова від 22 жовтня 2010 року, ухваленому у цивільній справі №2-3859/10/16 за позовною заявою Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк «Укргазбанк» в особі Харківської філії АБ «Укргазбанк» до ОСОБА_3 ОСОБА_4, ОСОБА_3 Мемет про стягнення суми заборгованості та звернення стягнення на предмет застави, позовні вимоги - задоволені. Вирішено стягнути солідарно з ОСОБА_3 ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_3 Мемет, ІНФОРМАЦІЯ_2, на користь Публічного акціонерного товариства акціонерного банку «Укргазбанк» в особі Харківської філії АБ «Укргазбанк» заборгованість за кредитним договором №134 від 12 червня 2007 року у розмірі 27 503 (двадцять сім тисяч п»ятсот три) долари 84 центи США та 12 267 (дванадцять тисяч двісті шістдесят сім) грн.. 13 коп., сплачені судові витрати державне мито у розмірі 1700 (тисяча сімсот) грн.. та витрати на інформаційно-технічне забезпечення розгляду справи у розмірі 120,00 (сто двадцять) грн. В рахунок погашення заборгованості ОСОБА_3 ОСОБА_4 за кредитним договором №104 від 12 червня 2007 року звернуто стягнення на предмет застави автомобіль Nissan Teana, 2006 року випуску, реєстраційний номер №АХ 8484 ВА, кузов № НОМЕР_1, який належить заставодавцю на праві власності, що підтверджено Свідоцтвом про реєстрацію серія АХС 037108, виданого РЕВ МВ №3 ГУМВСУ у Харківській області 12.06.2007р. та Договором купівлі-продажу автомобіля №НТ-00281 від 12.06.2007 року (а.с.108-111).

У відповідності до п. 2 ч.3 ст. 287 ЦПК України, суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного провадження.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з»явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідачам направлялись за адресами, вказаними в позовній заяві, судові повістки. Згідно зворотних поштових повідомлень відповідачі не отримували судові повістки, та вони повернулися до суду без вручення за закінченням терміну зберігання (а.с. 61-62, 66-67, 68-69, 74-75, 77-78, 84, 85, 94-95, 96-97, 103-104).

Отже, суд приймає доводи представника відповідача про те, що остання не була належним чином повідомлена про розгляд справи.

Крім того, суд вважає, що доводи відповідача в заперечення позовних вимог підлягають оцінці та дослідженні під час судового розгляду справи, оскільки суд повинен всебічно з»ясувати всі обставини справи та застосувати належні засоби для справедливого розгляду справи.

З урахуванням наведеного вище, суд вважає, що є всі підстави для скасування заочного рішення суду та призначення справи до розгляду за правилами загального провадження.

Керуючись ст.ст. 287,288 ЦПК України,-

У Х В А Л И В:

Заяву відповідача ОСОБА_3 ОСОБА_4 про перегляд заочного рішення Київського районного суду м.Харкова від 22 жовтня 2010 року по цивільній справі №2-3859/10/16 за позовною заявою Публічного акціонерного товариства Укргазбанк до ОСОБА_3 ОСОБА_4, ОСОБА_3 Мемет про стягнення суми заборгованості та звернення стягнення на предмет застави - задовольнити.

Заочне рішення Київського районного суду м.Харкова від 22 жовтня 2010 року по цивільній справі № 2-3859/10/16 за позовною заявою Публічного акціонерного товариства Укргазбанк до ОСОБА_3 ОСОБА_4, ОСОБА_3 Мемет про стягнення суми заборгованості та звернення стягнення на предмет застави - скасувати.

Призначити справу до розгляду в загальному позовному провадженні.

Підготовче провадження по справі №2-3859/10/16 за позовною заявою Публічного акціонерного товариства Укргазбанк до ОСОБА_3 ОСОБА_4, ОСОБА_3 Мемет про стягнення суми заборгованості та звернення стягнення на предмет застави, призначити на 20 листопада 2018 року на 09-30 годину.

Встановити відповідачам строк подання відзиву до суду протягом п»ятнадцяти днів, з одночасним направленням відзиву та додатків до нього всім учасникам розгляду справи, а суду доказів такого відправлення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Колесник С.А.