Справа № 298/1400/17
Провадження № 2/298/17/18
26 квітня 2018 року смт. Великий Березний
Великоберезнянський районний суд Закарпатської області в складі:
головуючої - судді Лютянської М.С.
при секретарі Брітовій Е.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Великий Березний цивільну справу за позовом державного підприємства «Великоберезнянське лісове господарство» до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про стягнення шкоди, завданої незаконною порубкою лісу,
Ухвалою Великоберезнянського районного суду від 19 квітня 2018 року до участі у справі в якості співвідповідача залучено законного представника неповнолітнього ОСОБА_1 - ОСОБА_2.
Відповідачі ОСОБА_1, ОСОБА_2 в судове засідання повторно не з'явилися, про причини неявки суд не повідомили, хоча були належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи.
Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів(постановляє заочне рішення).
Оскільки відповідачів було належним чином оповіщено про час та місце розгляду справи, то суд вирішив ухвалити заочне рішення.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що заявлений позов підлягає задоволенню з таких підстав.
У судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_1, 26 липня 2017 року у кварталі 10, виділі 6 урочища «Брештаново» Великоберезнянського лісництва здійснив порубку п'яти дерев породи граб діаметром 27 см, 28 см, 29 см, 35 см, 39 см на пні, загальною кубомасою 3,63 м?, що стверджується Актом огляду місця вчинення правопорушення лісового законодавства №16/7 від 27 липня 2017 року, складеного майстром лісу Великоберезнянського лісництва Перебзяк В.В. за участю лісопорушника ОСОБА_1
Згідно ст. 7 Лісового кодексу України ліси, які знаходяться в межах території України, є об'єктами права власності Українського народу.
Від імені Українського народу права власника на ліси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених Конституцією України.
Ліси можуть перебувати в державній, комунальній та приватній власності.
Згідно п. 1 ч. 1, ч. 2 ст. 105 ЛК України порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників.
Відповідно до ст. 107 цього Кодексу підприємства, установи, організації і громадяни зобов'язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.
Згідно ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Згідно ч. 1 ст. 68, ч. 1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.
Згідно ч. 3 ст. 33 ЦК України неповнолітня особа несе відповідальність за шкоду, завдану нею іншій особі, відповідно до статті 1179 цього Кодексу, якою передбачено, що неповнолітня особа (у віці від чотирнадцяти до вісімнадцяти років) відповідає за завдану нею шкоду самостійно на загальних підставах. У разі відсутності у неповнолітньої особи майна, достатнього для відшкодування завданої нею шкоди, ця шкода відшкодовується в частці, якої не вистачає, або в повному обсязі її батьками (усиновлювачами) або піклувальником, якщо вони не доведуть, що шкоди було завдано не з їхньої вини. Якщо неповнолітня особа перебувала у закладі, який за законом здійснює щодо неї функції піклувальника, цей заклад зобов'язаний відшкодувати шкоду в частці, якої не вистачає, або в повному обсязі, якщо він не доведе, що шкоди було завдано не з його вини.
Крім цього, з відповідачів підлягають стягненню сплачені позивачем судові витрати, що відповідає положенням ст. 141 ЦПК України.
На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 105, 107 ЛК України, ст. 1166 ЦК України, ст. ст. 76-81, 223,258, 264, 265, 268, 280 ЦПК України, суд, -
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Заочне рішення суду може бути оскаржено до апеляційного суду Закарпатської області через суд першої інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Головуюча: Лютянська М.С.