Справа № 211/5092/18
Провадження № 2/211/2266/18
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
17 грудня 2018 року Довгинцівський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:
Головуючого - судді: Сарат Н.О.
за участю секретаря судового засідання: Зоріній С.М.
у відсутність сторін,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку загального провадження в залі суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до відповідача ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, в якій зазначила, що вони з відповідачем по справі перебувають у шлюбі з 10.09.2005 року, який був зареєстрований Довгинцівським районним у місті ОСОБА_3 відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, про що складено відповідний актовий запис № 516.
Від шлюбу мають сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, який проживає та буде проживати з матір'ю, позивачем по справі.
Причиною розірвання шлюбу позивач зазначає розбіжності в характері, у поглядах на сімейне життя, непорозуміння, сторони не спілкуються один з одним. Сторони роз'їхалися та стали мешкати окремо з 2015 року. Збереження шлюбу на теперішній час суперечить інтересам позивача, вважає, що поновлення шлюбних відносин у подальшому неможливо, тому просить шлюб розірвати.
В судове засідання позивач не з'явилася, надала до суду письмову заяву, в якій позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить суд розглядати справу у її відсутність. Проти винесення заочного рішення не заперечувала.
Відповідач в судове засідання не з'явився, причини неявки суду не відомі.
В порядку статті 280 ЦПК України, зі згоди представника позивача суд вважає можливим провести розгляд справи у відсутності відповідача та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню.
Судом встановлено, що позивач та відповідач перебувають у шлюбі з 10.09.2005 року, який був зареєстрований Довгинцівським районним у місті ОСОБА_3 відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, про що складено відповідний актовий запис № 516, даний факт підтверджується, свідоцтвом про реєстрацію шлюбу від 10.09.2005 року Серія І-КИ № 019045 (а.с. 7). Від шлюбу мають сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, даний факт підтверджується свідоцтвом про народження від 24.11.2005 року Серії І-КИ № 041906 (а. с. 6). Дитина проживає та буде проживати з матір'ю, позивачем по справі.
Нормами ст. 51 Конституції України встановлено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов'язки у шлюбі та сім'ї.
Згідно зі ст. 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Відповідно до ч.3 ст. 105 Сімейного Кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, беручи до уваги вимоги ст.110 Сімейного Кодексу.
Позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя (ст.110 СК України). Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.
Відповідно до ч.2 ст.112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.
Відповідно до ст. 113 Сімейного Кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Суд, вирішуючи питання про розірвання шлюбу вважає за необхідне з'ясувати прізвище позивача, та після розірвання шлюбу залишити їй прізвище «Усенко».
Згідно ч.2 ст.114 СК України, у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.
Згідно з ч.3 ст.115 Сімейного кодексу України - документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Приймаючи до уваги, що причини, які спонукають наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б їх інтересам, що має істотне значення, позов підлягає задоволенню.
Як встановлено з матеріалів справи, сторони по справі фактично припинили шлюбні відносини, спільне господарство не ведуть, не примирилися, тому суд приходить до висновку, що зберегти сім'ю неможливо і вважає за необхідне шлюб розірвати.
Керуючись ст.ст.4, 12, 19, 28,141, 206 ч.4, 229, 265 ЦПК України, ст.ст.105, 110, 112 СК України, суд, -
позов - задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, який зареєстровано 10.09.2005 року Довгинцівським районним у місті ОСОБА_3 відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, про що складено відповідний актовий запис № 516 - розірвати.
Позивачеві ОСОБА_1 після розірвання шлюбу залишити прізвище «Усенко».
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачами протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення до Дніпровського апеляційного суду через Довгинцівський районний суд м. Кривого Рогу.
Суддя: ОСОБА_5