ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 грудня 2018 року м. Чернівці

справа № 727/11236/17

Чернівецький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Перепелюк І. Б.

суддів: Литвинюк І.М., Кулянди М.І.,

секретар Герман Я.І.

з участю позивача - ОСОБА_1, представник позивача - ОСОБА_2, представника відповідача - Барашаков О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Чернівецького обласного центру з гідрометеорології на рішення Шевченківського районного суду м.Чернівців від 14 вересня 2018 року в справі за позовом ОСОБА_1 до Чернівецького обласного центру з гідрометеорології, третя особа без самостійних вимог Управління Держпраці в Чернівецькій області, про скасування наказу та оголошення простою, стягнення недоотриманої середньомісячної заробітної плати, відшкодування шкоди (головуючий у суді першої інстанції - суддя Семенко О.В.)

встановив:

У червні 2018 року ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до Чернівецького обласного центру з гідрометеорології, третя особа без самостійних вимог Управління Держпраці в Чернівецькій області, про скасування наказу та оголошення простою, стягнення недоотриманої середньомісячної заробітної плати, відшкодування шкоди.

Зазначив, що 27 жовтня 2008 року наказом №26/п його прийнято на посаду інженера з радіолокації та радіонавігації І категорії відділу аерологічних спостережень ЦГМ, наказом №74/к-1 від 01 грудня 2009 року він начальник відділу аерологічних спостережень ЦГМ.

Згідно наказу №24/3 від 17 квітня 2018 року оголошено простій не з вини працівників з 19 квітня 2018 року для працівників відділу аерологічних спостережень Чернівецького ЦГМ в тому числі і йому. Бухгалтерії наказано оплатити працівникам відділу аерологічних спостережень час простою в розмірі дві третини встановленого їм посадового окладу, відповідно до ст. 113 КЗпП України.

Провадження №22-ц/822/124/18 Категорія 53/55

Доповідач Перепелюк І.Б. головуючий в суді першої інстанції Семенко О.В.

Йому було доручено підготувати та подати начальнику Чернівецького ЦГМ до 24 квітня 2018 року план усунення недоліків із зазначенням орієнтовної вартості робіт та термінів їх виконання.

Наказ був виданий на підставі припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки Чернівецьким міським відділом Управління ДСНС України у Чернівецькій області №1 від 13 квітня 2018 року. Пунктом 13 даного припису заборонено експлуатацію будівлі газогенераторної для використання хімічної промисловості.

17 квітня 2018 року комісією Чернівецького обласного ЦГМ був розглянутий припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки ЧМВ УДСНС України у Чернівецькій області від 13 квітня 2018 року.

За результатами даного розгляду комісія прийшла до висновку про необхідність оголошення простою не з вини працівників у відділі аерологічних спостережень Чернівецького ЦГМ з 19 квітня 20018 року до усунення недоліків, про що був складений акт від 17 квітня 2018 року.

Вважає, що наказ №24/3 від 17 квітня 2018 року про оголошення простою грубо порушує його права та законні інтереси.

Вказав, що на підставі положень Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08 лютого 1995 року №100, та витягів із книги нарахувань заробітної плати, витягів з табелю робочого часу, йому проведено розрахунок середньомісячної (годинної) заробітної плати, згідно з яким, за лютий, березень він відпрацював повні робочі місяці і саме вони є базовими для розрахунку середньої заробітної плати, яку необхідно стягнути з відповідача по справі.

Так, посадовий оклад становить 3471 грн., доплата за вислугу років 347 грн., надбавка - 223 грн., премія 700 грн. Таким чином середньомісячна заробітна плата становить 4741 грн.

Впродовж квітня, травня, червня він незаконно отримував заробітну плату в розмірі 2/3 без жодних надбавок та премій в розмірі 2314грн., що грубо порушує його права.

Враховуючи вищевикладений розрахунок, просив стягнути з відповідача на свою користь недоотриману заробітну плату за квітень, травень, червень з розрахунку середньомісячної заробітної плати, а саме: 4741 - 2314 х 3 =7281грн.

Крім того, вказаними вище неправомірними діями керівництва Чернівецького обласного центру гідрометеорології йому спричинено моральну шкоду у вигляді порушення законних майнових прав на повну і своєчасну заробітну плату, порушення його законного немайнового права, а так само права родини на достатній рівень життя, в результаті чого він отримує моральні страждання у вигляді побоювань на незаконні звільнення, переведення, переміщення, у вигляді втрати впевненості в завтрашньому дні, побоювань про нестачу грошей на основні життєві потреби родини.

У зв'язку з винесенням і оголошенням відповідачем широкому колу осіб наказу від 17 квітня 2018 року №24/3 він знаходиться в стані постійного нервового напруження і стресу, внаслідок чого у нього різко знизилася працездатність, що стало також причиною порушення функцій сну та підставою звернення до лікарської установи за медичною допомогою. Крім того, відповідач не вперше порушує його трудові права.

Посилаючись на зазначені обставини, просив визнати незаконним та скасувати наказ начальника Чернівецького обласного Центру з гідрометеорології Державної служби України з надзвичайних ситуацій № 24/3 від 17 квітня 2018 року про оголошення простою. Стягнути з Чернівецького обласного Центру з гідрометеорології Державної служби України з надзвичайних ситуацій на його користь недоотриману середньомісячну заробітну плату в розмірі 7281грн. Стягнути з Чернівецького обласного Центру з гідрометеорології Державної служби України з надзвичайних ситуацій на його користь моральну шкоду в розмірі 10000грн. Стягнути з відповідача на його користь понесені судові витрати, які складаються із судового збору та витрат на правову допомогу.

Рішенням Шевченківського районного суду м.Чернівців від 14 вересня 2018 року позов задоволено частково.

Визнано незаконним та скасовано наказ начальника Чернівецького обласного Центру з гідрометеорології Державної служби України з надзвичайних ситуацій № 24/3 від 17 квітня 2018 року про оголошення простою.

Стягнуто з Чернівецького обласного центру з гідрометеорології на користь ОСОБА_1 недоотриману середньомісячну заробітну плату в розмірі 7281грн.

Стягнуто з Чернівецького обласного центру з гідрометеорології на користь ОСОБА_1 моральну шкоду в розмірі 2000грн.

Стягнуто з Чернівецького обласного центру з гідрометеорології на користь ОСОБА_1 судові витрати по сплаті судового збору в сумі 704,80 грн. та витрати на правову допомогу в сумі 6704,80 грн.

В апеляційній скарзі Чернівецький обласний центр з гідрометеорології просить рішення скасувати та відмовити в задоволенні позову.

Посилається на неповне з'ясування обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, неправильне застосування норм матеріального права. Апелянт вважає позов безпідставним та таким, що не підлягає задоволенню. Вважає, що були всі підстави для оголошення простою, наказ відповідає вимогам закону та всі виплати були здійснені на підставі норм чинного законодавства, однак суд першої інстанції безпідставно цього не врахував.

Апеляційний суд, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до ч. ч. 1, 2, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам закону рішення суду першої інстанції не відповідає.

Задовольняючи частково позов, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем доведено, що наказ про оголошення простою виданий з порушенням норм чинного законодавства, є незаконним, що в свою чергу завдало позивачу моральних страждань.

Апеляційний суд не погоджується з таким висновком.

Судом першої інстанції встановлено, що 27 жовтня 2008 року наказом №26/п ОСОБА_1 прийнято на посаду інженера з радіолокації та радіонавігації І категорії відділу аерологічних спостережень ЦГМ.

Відповідно до наказу №74/к-1 від 01 грудня 2009 року ОСОБА_1 назначений на посаду начальника відділу аерологічних спостережень ЦГМ.

13 квітня 2018 року Управлінням ДСНС у Чернівецькій області був винесений припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки. З метою усунення виявлених під час перевірки порушень визначено вжити відповідні заходи.

Згідно наказу №24/3 від 17 квітня 2018 року затверджено акт про простій у відділі АС Чернівецького ЦГМ від 17 квітня 2018 року. Оголошено простій не з вини працівників з 19 квітня 2018 року для працівників відділу аерологічних спостережень Чернівецького ЦГМ. Відповідно до наказу на період простою ОСОБА_1 наказано щоденно знаходитися у відділі аерологічних спостережень в робочі години (крім святкових та вихідних). Начальнику відділу ОСОБА_1 на період простою з 19.04.2018р. із врахуванням виходу одного працівника на добу розробити та подати на затвердження начальнику ЦГМ до 19.04.2018р. новий графік роботи для інших працівників ВАС. Матеріально відповідальній особі, ОСОБА_1 на час простою забезпечити охоронність матеріальних цінностей. Начальнику ОСОБА_1 підготувати та подати начальнику ЦГМ до 24.04.2018р. план усунення недоліків із зазначенням орієнтовної вартості робіт та термінів виконання. З даним наказом ОСОБА_1 був ознайомлений 17.04.2018р.

Зазначені обставини знайшли свого підтвердження і в суді апеляційної інстанції.

Згідно статті 34 КЗпП простій - це призупинення роботи, викликане відсутністю організаційних або технічних умов, необхідних для виконання роботи, невідворотною силою або іншими обставинами.

За час простою, коли виникла виробнича ситуація, небезпечна для життя чи здоров'я працівника або для людей, які його оточують, і навколишнього природного середовища не з його вини, за ним зберігається середній заробіток. У зв'язку із змінами в організації виробництва і праці допускається зміна істотних умов праці при продовженні роботи за тією ж спеціальністю, кваліфікацією чи посадою. Про зміну істотних умов праці - систем та розмірів оплати праці, пільг, режиму роботи, встановлення або скасування неповного робочого часу, суміщення професій, зміну розрядів і найменування посад та інших - працівник повинен бути повідомлений не пізніше ніж за два місяці. Якщо колишні істотні умови праці не може бути збережено, а працівник не згоден на продовження роботи в нових умовах, то трудовий договір припиняється за пунктом 6 статті 36 цього Кодексу.

Встановлено, що за результатами позапланової перевірки Чернівецьким міським відділом Управління ДСНС у Чернівецькій області 13 квітня 2018 року видано припис №1 з метою усунення виявлених під час перевірки порушень щодо додержання (виконання) вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки. Даним приписом, зокрема п.13, заборонено експлуатацію будівлі газогенераторної для використання, виготовлення та зберігання хімічної промисловості.

Комісією, створеною ЦГМ 17 квітня 2018 року даний припис був розглянутий та, враховуючи специфіку роботи відділу, зроблено висновок про необхідність оголошення простою не з вини працівників у відділі аерологічних спостережень Чернівецького ЦГМ з 19 квітня 2018 року до усунення недоліків, про що був складений 17 квітня 2018 року відповідний акт.

17 квітня 2018 року, на підставі винесеного 13 квітня 2018 року Управлінням ДСНС у Чернівецькій області припису, був виданий наказ №24/3 про затвердження акту про простій у відділі АС Чернівецького ЦГМ та оголошення простою не з вини працівників з 19 квітня 2018 року для працівників відділу аерологічних спостережень Чернівецького ЦГМ. З метою усунення виявлених під час перевірки порушень визначено вжити відповідні заходи.

Враховуючи зазначене, були наявні підстави для встановлення простою не з вини працівника для працівників відділу аерологічних спостережень Чернівецького ЦГМ до усунення виявлених порушень та вжиття відповідних заходів.

Суд першої інстанції зробив помилковий висновок, про створення на підприємстві ситуації небезпечної для життя чи здоров'я працівника або для людей, які його оточують, або для виробничого середовища.

Суд першої інстанції не врахував наступного.

Частиною 2 ст.6 Закону України «Про охорону праці» передбачено, що працівник має право відмовитися від дорученої роботи, якщо створилася виробнича ситуація, небезпечна для його життя чи здоров»я працівників або для оточуючих, виробничого середовища чи довкілля. Факт наявності такої ситуації підтверджується спеціалістами з охорони праці підприємства за участю представника профспілки, або уповноваженої працівниками особи з питань охорони праці, а також страхового експерта з охорони праці.

Отже, законодавством передбачений порядок встановлення факту наявності ситуації, небезпечної для життя чи здоров»я працівника або для оточуючих, виробничого середовища чи довкілля.

Апелянт обґрунтовано звертає увагу на те, що жодних дій, передбачених ст.6 вказаного Закону не вчинялось, і факт наявності такої ситуації не підтверджений.

Висновок суду першої інстанції є суперечливим та грунтується на припущеннях, оскільки висновок про створенням на підприємстві ситуації небезпечної для життя чи здоров'я працівника або для людей, які його оточують, або для виробничого середовища не підтверджено належними та допустимими доказами.

Крім того, суд першої інстанції залишив поза увагою те, що Управлінням Держпраці в Чернівецькій області за скаргою позивача було проведено інспекційне відвідування Чернівецького ЦГМ з питання перевірки правомірності нарахування позивачу заробітної плати в розмірі 2/3 посадового окладу. За результатами інспекції складено Акт №ЧВ-223/18/422/АВ від 04.05.2018р., в якому зазначено, що відсутня виробнича ситуація, небезпечна для життя чи здоров»я працівника або для оточуючих і навколишнього природнього середовища та відсутні підстави для збереження середнього заробітку.

Із відповіді на скаргу позивача, Державної Служби України з Надзвичайних Ситуацій Український Гідрометеорологічний Центр зазначив, що повідомлень про виробничу ситуацію небезпечну для життя чи здоров»я працівників або для оточуючих, виробничого середовища чи довкілля не було. Отже, застосування ч.1 ст.113 КЗпП України та виплата 2/3 встановленого окладу є правильним.

Суд першої інстанції не звернув на це увагу.

Згідно з частинами 1, 2 статті 113 КЗпП України час простою не з вини працівника оплачується з розрахунку не нижче від двох третин тарифної ставки встановленого працівникові розряду (окладу). Про початок простою, крім простою структурного підрозділу чи всього підприємства, працівник повинен попередити власника або уповноважений ним орган чи бригадира, майстра, інших посадових осіб.

За час простою, коли виникла виробнича ситуація, небезпечна для життя чи здоров'я працівника або для людей, які його оточують, і навколишнього природного середовища не з його вини, за ним зберігається середній заробіток. У зв'язку із змінами в організації виробництва і праці допускається зміна істотних умов праці при продовженні роботи за тією ж спеціальністю, кваліфікацією чи посадою. Про зміну істотних умов праці - систем та розмірів оплати праці, пільг, режиму роботи, встановлення або скасування неповного робочого часу, суміщення професій, зміну розрядів і найменування посад та інших - працівник повинен бути повідомлений не пізніше ніж за два місяці. Якщо колишні істотні умови праці не може бути збережено, а працівник не згоден на продовження роботи в нових умовах, то трудовий договір припиняється за пунктом 6 статті 36 цього Кодексу.

Отже, у випадку простою не з вини працівника, середній заробіток працівника зберігається, лише коли виникла виробнича ситуація, небезпечна для життя чи здоров'я працівника або для людей, які його оточують, і навколишнього природного середовища. В даному випадку ці положення не застосовуються.

За таких обставин, оплата позивачу на час простою в розмірі двох третин встановленого посадового окладу відповідає положенням ст. 113 КЗпП України.

Тлумачення ст.ст. 34, 113 КЗпП свідчить, що при запровадженні простою за ініціативи роботодавця та за відсутності вини працівника на роботодавця покладено обов'язок здійснювати оплату часу простою не нижче від двох третин тарифної ставки встановленого працівникові розряду (окладу). Тобто при простої не відбувається зміну діючих умов оплати праці в бік погіршення, оскільки розмір окладу залишається незмінним.

Таким чином, застосування попередження роботодавцем працівника при впровадженні простою про оплату часу простою не нижче від двох третин тарифної ставки встановленого працівникові розряду (окладу) законодавством не встановлено.

Відповідно до роз'яснень, викладених у пункті 17 постанови Пленуму Верховного Суду України від 24 грудня 1999 року № 13 «Про практику застосування судами законодавства про оплату праці» у справах за позовами про оплату простою необхідно виходити як із правил статті 113 КЗпП України, так і з відповідних норм інших актів законодавства, маючи на увазі, зокрема, таке: оплата часу простою не з вини працівника у розмірі не нижче двох третин тарифної ставки встановленого йому розряду ставиться у залежність від повідомлення ним про початок простою власника або уповноважений ним орган у тому разі, коли не йдеться про простій певного структурного підрозділу чи всього підприємства.

Відповідно до наказу на період простою ОСОБА_1 наказано щоденно знаходитися у відділі аерологічних спостережень в робочі години (крім святкових та вихідних). Начальнику відділу ОСОБА_1 на період простою з 19.04.2018р. із врахуванням виходу одного працівника на добу розробити та подати на затвердження начальнику ЦГМ до 19.04.2018р. новий графік роботи для інших працівників ВАС. Матеріально відповідальній особі, ОСОБА_1 на час простою забезпечити охоронність матеріальних цінностей. Начальнику ОСОБА_1 підготувати та подати начальнику ЦГМ до 24.04.2018р. план усунення недоліків із зазначенням орієнтовної вартості робіт та термінів виконання.

Зазначені обов»язки були покладені на позивача ОСОБА_1 правомірно, відповідно до його посадових обов»язків начальника відділу, та враховуючи що він є матеріально відповідальною особою, відповідно до п.2.19 Посадової інструкції начальника відділу аерологічних спостережень, а також відповідно до п.п. 2.1, 2.12, 2.13 Інструкції.

Суд першої інстанції безпідставно не звернув на це увагу.

Статтею 237-1 КЗпП України визначено, що відшкодування власником або уповноваженим ним органом моральної шкоди працівнику провадиться у разі, якщо порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв'язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя.

Враховуючи, що підстав для визнання незаконним та скасування наказу начальника Чернівецького обласного Центру з гідрометеорології Державної служби України з надзвичайних ситуацій № 24/3 від 17 квітня 2018 року про оголошення простою не вбачається, немає і підстав для стягнення середньомісячної заробітної плати в розмірі 7281грн. та моральної шкоди.

Враховуючи всі обставини справи, колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції слід скасувати на підставі п.1, п.4 ч.1 ст.376 ЦПК України, оскільки судом неповно з»ясовані обставини, що мають значення для справи та неправильно застосовані норми матеріального права, та відмовити в позові.

Відповідно до положеннь ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

Враховуючи зазначені норми, з ОСОБА_1 на користь Чернівецького обласного центру з гідрометеорології слід стягнути 2115грн. на відшкодування витрат по сплаті судового збору за подачу апеляційної скарги.

На підставі наведеного та керуючись ст.374, п.1, п.4 ч.1 ст. 376, ст.382, ст.384 ЦПК України, апеляційний суд

постановив:

Апеляційну скаргу Чернівецького обласного центру з гідрометеорології задовольнити.

Рішення Шевченківського районного суду м.Чернівців від 14 вересня 2018 року скасувати.

В задоволені позову ОСОБА_1 до Чернівецького обласного центру з гідрометеорології, третя особа без самостійних вимог Управління Держпраці в Чернівецькій області, про скасування наказу та оголошення простою, стягнення недоотриманої середньомісячної заробітної плати, відшкодування шкоди відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Чернівецького обласного центру з гідрометеорології 2115грн. на відшкодування витрат по сплаті судового збору.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повної постанови. Дата складення повної постанови 19 грудня 2018 року.

Головуючий (підпис)

Судді: (підписи)

Вірно з оригіналом :