Ухвала

09 листопада 2018 року

м. Київ

справа № 641/4202/15-ц

провадження № 61-46603ск18

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Кузнєцова В. О. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1, подану представником ОСОБА_2, на рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 10 травня 2018 року та постанову Апеляційного суду Харківської області від 25 вересня 2018 року у справі за позовом ОСОБА_1 доОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 про визнання дійсним договору купівлі-продажу, визнання права власності на будівельні матеріали та земельну ділянку,

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2018 року ОСОБА_1 через свого представника ОСОБА_2 звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 10 травня 2018 року та постанову Апеляційного суду Харківської області від 25 вересня 2018 року у даній справі.

Касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки у порушення пункту 3 частини четвертої статті 392 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) заявником не додано до неї документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Разом з тим, до касаційної скарги додано клопотання, у якому заявник просить відстрочити їй сплату судового збору до ухвалення судом касаційної інстанції рішення у справі, посилаючись на те, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру її річного доходу за попередній календарний рік, однак не додає жодних доказів на підтвердження своїх доводів.

Відповідно до частини першої статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Статтею 8 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VІ «Про судовий збір» визначено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Особа, яка заявляє клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі на час звернення з касаційною скаргою.

Статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Оскільки заявником не надано жодних доказів на підтвердження неможливості сплати судового збору на час звернення з касаційною скаргою, клопотання про відстрочення сплати цього збору задоволенню не підлягає.

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір»за подання касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду судовий збір справляється у розмірі, що становить 200 відсотків ставки, яка підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Підпунктами 1, 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, чиній на час звернення до суду з позовом, - квітень 2015 року) визначено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становила 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати, а за подання позовної заяви немайнового характеру - 0,2 розміру мінімальної заробітної плати.

Розмір мінімальної заробітної платистаном на 01 січня 2015 року складав 1 218,00 грн.

Згідно з частиною третьою статті6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

На підставі викладеного, враховуючи наявність у позові вимог майнового та немайнового характеру, і виходячи з ціни позову, заявникові необхідно сплатити судовий збір за подання даної касаційної скарги у розмірі7 795,20 грн ((1 218,00 х 3) + (1 218,00 х 0,2) х 200%).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК у Печерському районі, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, рахунок отримувача: 6007, ККДБ: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», символ звітності банку: 207.

На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати відповідний документ.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи наведене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням заявникові строку для усунення зазначеного недоліку.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1, поданого представником ОСОБА_2, про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Касаційну скаргу ОСОБА_1, подану представником ОСОБА_2, на рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 10 травня 2018 року та постанову Апеляційного суду Харківської області від 25 вересня 2018 року залишити без руху.

Надати для усунення зазначеного вище недоліку строк до 10 грудня 2018 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В. О. Кузнєцов