Справа № 355/1636/18
Провадження № 2/355/843/18
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 грудня 2018 року Баришівський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Лисюка О.Д.

за участю секретаря судового засідання Ющенко Л.А.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_1 в інтересах недієздатного ОСОБА_2 до Сезенківської сільської ради Баришівського району Київської області про визнання права власності на майно в спадок, -

ВСТАНОВИВ:

І. Виклад позиції позивача та відповідача.

08 листопада 2018 року ОСОБА_1 (надалі позивач 1), ОСОБА_1 в інтересах недієздатного ОСОБА_2 (надалі позивач 2) звернулися до суду з позовом до Сезенківської сільської ради Баришівського району Київської області (надалі відповідач) з вимогою про визнання права власності на майно в спадок, як спадкоємців за законом. Позов обґрунтовують тим, що ІНФОРМАЦІЯ_4 року померла його дружина та мати його сина, ОСОБА_3, після смерті якої відкрилася спадщина до складу якої входить садибний (індивідуальний) житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, що розташований по АДРЕСА_1. Позивач ОСОБА_1 у встановлений законом шестимісячний строк звернувся до П'ятнадцятої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, де було заведено спадкову справу. Однак у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом було відмовлено, оскільки право власності на вищевказаний будинок не зареєстровано в установленому законом порядку та рекомендовано звернутися до суду.

Відповідач звернувся до суду з клопотанням про визнання позовних вимог позивачів в повному обсязі.

ІІ. Заяви (клопотання) учасників справи.

Позивач ОСОБА_1 в підготовче судове засідання не з'явився, звернувся до суду із заявою про розгляд справи за його відсутності. Позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить суд позов задовольнити.

Представник відповідача - Сезенківської сільської ради Баришівського району Київської області в підготовче засідання не з'явився, звернувся до суду з клопотанням про розгляд справи у відсутність представника відповідача. Позовні вимоги визнають в повному обсязі.

ІІІ. Інші процесуальні дії у справі.

09 листопада 2018 року ухвалою судді Баришівського районного суду Київської області про відкриття провадження у справі та призначення справи за правилами загального позовного провадження було зобов'язано П'ятнадцяту київську державну нотаріальну контору надати копію спадкової справи, заведеної до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 року ОСОБА_3.

Відповідно до ч.ч. 3, 4 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Судом на підставі частини другої статті 247 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК), у зв'язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

ІV. Фактичні обставини, встановлені Судом та зміст спірних правовідносин.

Згідно із свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м. Києві 09 вересня 2014 року, ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 року (а.с. 13). В день її смерті відкрилася спадщина на все належне їй майно, зокрема право на садибний (індивідуальний) житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, що розташований по АДРЕСА_1.

Як вбачається з наданого свідоцтва про укладення шлюбу від 22 вересня 1984 року, шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 було зареєстровано 22 вересня 1984 року.

Ксерокопія свідоцтва про народження серії НОМЕР_4 від 04 січня 1986 року свідчить про те, що ІНФОРМАЦІЯ_3 року у ОСОБА_1 та ОСОБА_3 народився син ОСОБА_2 (а.с. 10).

Відповідно до рішення Деснянського районного суду м. Києва від 27 січня 2015року ОСОБА_2 визнано недієздатним та встановлено над ним опіку. Опікуном недієздатного ОСОБА_2 призначено його батька ОСОБА_1 (а.с. 12).

ОСОБА_3 ніякого розпорядження (заповіту) стосовно свого спадкового майна за життя не зробила.

Як встановлено судом, після смерті ОСОБА_3 спадкоємцями першої черги за законом відповідно до ст. 1261 ЦК України являється її син ОСОБА_2, а також її чоловік ОСОБА_1. Інших спадкоємців за заповітом, за законом чи тих, які мають право на обов'язкову частку в спадщині, немає.

З ксерокопії спадкової справи №361/2015, заведеної до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 року ОСОБА_3, витребуваної судом у порядку підготовки справи до розгляду вбачається, що 26 березня 2015 року позивач по справі ОСОБА_1 звернувся до П'ятнадцятої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, де отримав витяг про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 26 березня 2015 року. Однак у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом було відмовлено, оскільки право власності на вищевказаний будинок не зареєстровано в установленому законом порядку, про що державним нотаріусом Прядко Т.А. було винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії (а.с. 25).

Відповідно до матеріалів позовної заяви вбачається, що позивач ОСОБА_1 виготовив технічний паспорт на спадковий житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами (а.с. 17-21).

Згідно довідки №555, виданої Сезенківською сільською радою Баришівського району Київської області 31 жовтня 2018 року, житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1, Київська область по Сезенківській сільській раді значиться за покійною ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 року (а.с. 24).

Відповідач звернувся до суду з клопотанням про визнання позовних вимог позивачів уповному обсязі.

V. Оцінка Суду.

Згідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За правилами ст. 16 Цивільного кодексу України способом захисту цивільних прав є визнання права.

Відповідно до п. 4.12 «Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України» затвердженого Наказом Міністерства юстиції України №296/5 від 22.02.2012 року,зареєстровано в Міністерстві юстиції України 22 лютого 2012 р. за №282/20595 зазначено, що свідоцтво про право на спадщину видається за наявності у спадковій справі всіх необхідних документів.

Згідно п. 4.18 «Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України» якщо до складу спадкового майна входить нерухоме майно, що підлягає реєстрації (за винятком земельної ділянки), нотаріус виготовляє витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. За відсутності у спадкоємця необхідних для видачі свідоцтва про право на спадщину документів нотаріус роз'яснює йому процедуру вирішення зазначеного питання в судовому порядку.

Згідно з ч. 2 ст. 328 ЦК України право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Стаття 1217 ЦК України встановлює, що спадкування здійснюється за заповітом або законом.

Згідно ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Частина 1 ст. 1268 ЦК України передбачає, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народженні після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до пункту 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Таким чином, враховуючи, що позивачі прийняли спадщину в установленому законом порядку після смерті ОСОБА_3, вони в силу закону мають право на спадщину спадкового майна та всіх прав, які належали померлій. Однак, отримати свідоцтва про право на спадщину не можуть по незалежних від них причин, в зв'язку з чим, їх право підлягає захисту, а позовні вимоги задоволенню.

Даний спір підлягає розгляду в судовому порядку, оскільки іншим шляхом його вирішити не можливо, а також не порушує прав та законних інтересів інших осіб.

Крім того, Судом враховується, що відповідач позовні вимоги позивача визнав, що є підставою для ухвалення рішення про задоволення позову.

Враховуючи вищенаведене, керуючись ст.ст. 2, 4, 5, 10-13, 76-81, 89, 200, 206, 259, 263-265 ЦПК України, ст.ст. 328, 1216, 1218, 1261, 1269 ЦК України,Інформаційним листом №24-753/0/4-13 від 16.05.2013 року «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», суд

ВИРІШИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_1 в інтересах недієздатного ОСОБА_2 до Сезенківської сільської ради Баришівського району Київської області про визнання права власності на майно в спадок - задовольнити.

2. Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2, право власності на 1/2 частку садибного (індивідуального) житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що розташований по АДРЕСА_1.

3. Визнати за ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, ідентифікаційний номер НОМЕР_2, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2, право власності на 1/2 частку садибного (індивідуального) житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що розташований по АДРЕСА_1.

4. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

До дня початку функціонування єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Баришівський районний суд Київської області.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя Баришівського

районного суду О. Д. Лисюк

Повний текст судового рішення виготовлено

12.12.2018 року