ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/6066/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" грудня 2018 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Трусова Т.О., розглянувши заяву ОСОБА_2 про забезпечення позову,

В С Т А Н О В И В:

У червні 2018 р. ОСОБА_2 (далі по тексту - ОСОБА_2, позивач) звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 (далі по тексту - ОСОБА_3, відповідач) про поділ спільного сумісного майна подружжя.

На обґрунтування позову зазначив, що в період зареєстрованого шлюбу з відповідачем було набуто у власність нежитлове приміщення за адресою: АДРЕСА_1.

3 грудня 2018 р. позивач подав заяву про забезпечення позову шляхом накладення арешту на спірне майно та заборони відповідачу вчиняти будь-які дії щодо відчуження, переоформлення права власності на вищевказане нежитлове приміщення будь-яким способом, в тому числі шляхом передачі нерухомого майна в іпотеку.

Заява обґрунтована тим, що відповідач по справі має юридичну можливість відчужити (переоформити) нерухоме майно - нежитлове приміщення за адресою: АДРЕСА_1, яке належить їй на праві власності, що зробить неможливим виконання майбутнього рішення суду.

За правилами ч. 1 ст. 153 ЦПК України суд проводить розгляд заяви про забезпечення позову без повідомлення учасників справи.

Вивчивши матеріали цивільної справи, суд вважає заяву частково обґрунтованою з таких підстав.

Згідно з положеннями ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ст. 150 цього Кодексу позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належить або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

З доданих до позовної заяви документів вбачається, що під час шлюбу сторони набули у власність заявлене до поділу майно. Оскільки правовстановлюючі документи на спірне приміщення оформлені на відповідача, існує ризик відчуження нею вказаного майна на користь третьої особи.

Зважаючи на вищевикладене суд вбачає підстави для забезпечення позову шляхом накладення арешту на спірне майно. Такий спосіб забезпечення позову є співмірним із заявленими вимогами, а відтак буде належним і достатнім інструментом забезпечення ефективності судового захисту оспорюваного майнового права.

З огляду на предмет позову та дані про особу позивача, підстав для застосування зустрічного забезпечення суд не вбачає.

Керуючись статтями 149, 150, 153, 258-261 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву позивача ОСОБА_2 про забезпечення позовузадовольнити частково.

Накласти арешт на нежитлове приміщення АДРЕСА_1, загальною площею 48,3 кв.м., яке належить ОСОБА_3, реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна 00, рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 288892039 від 23.03.2018 15:16:25, приватний нотаріус Ніщенко Анастасія Петрівна, Київський міський нотаріальний округ, м. Київ.

Позивач: ОСОБА_2, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2, проживає за адресою: АДРЕСА_3, р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1;

Відповідач: ОСОБА_3,проживає та зареєстрована за адресою: АДРЕСА_4 р.н.о.к.п.п. НОМЕР_2.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею, однак може бути оскаржена до Київського Апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Суддя: