справа №619/4534/18
провадження №2/619/1886/18
Ухвала

12 листопада 2018 року Дергачівський районний суд Харківської області, суддя Нечипоренко І.М., справа №619/4534/18

позивач: ОСОБА_1, місце проживання: АДРЕСА_2, місце реєстрації: АДРЕСА_1,

відповідач: Дергачівська міська рада Харківської області, місцезнаходження: Харківська область м. Дергачі вул. Сумський шлях, 79-б,-

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить встановити факт належності правовстановлюючого документу - свідоцтва про право особистої власності на домоволодіння, яке було видане виконавчим комітетом Дергачівської селищної ради депутатів трудящих Дергачівського району Харківської області на ім'я ОСОБА_3, згідно рішення виконкому за № 24 від 13 грудня 1962 року громадянину ОСОБА_3, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1; визнати за ним право власності на житловий будинок з господарськими будівлями, що розташований за адресою: АДРЕСА_2 в порядку спадкування за заповітом складеного 09 липня 2010 року після смерті його вітчима ОСОБА_3, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_1 видане Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дергачівського районного управління юстиції Харківської області.

Заявлені вимоги позивач обґрунтовує тим, що 09.07.2010 ОСОБА_3 склав заповіт, яким заповів йому усе належне майно. ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1. Коли звернувся до нотаріальної контори отримав відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину, одною з причин відмови невірно зазначено прізвище його вітчима ОСОБА_3 замість ОСОБА_3 в свідоцтві про право особистої власності на домоволодіння.

Підстави для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження відсутні.

За положеннями ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов'язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Частиною 4 ст.19 ЦПК України передбачено, що загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Згідно п.2 ч.4 ст.274 ЦПК України, в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах щодо спадкування.

Таким чином, справа підлягає розгляду за правилами загального позовного провадження.

Про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу.

За змістом п.7 ч.2 ст.187 ЦПК України в ухвалі про відкриття провадження зазначається результат вирішення заяв і клопотань позивача, що надійшли разом із позовною заявою, якщо їх вирішення не потребує виклику сторін.

Разом із позовною заявою надано клопотання, у якому позивач просить витребувати дані у Дергачівській нотаріальній конторі Харківської області щодо прийняття або відмови від спадщини після смерті ОСОБА_3, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1.

Оскільки для вирішення справи по суті, суду необхідно дослідити письмові докази, що мають значення для справи, а саме з'ясувати відомості про спадкоємців після смерті ОСОБА_3, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1, враховуючи, що для отримання зазначених письмових доказів, у сторони є складнощі, так як указані відомості становлять нотаріальну таємницю, у суду маються підстави для задоволення заявленого клопотання без виклику сторін.

Керуючись ст.ст. 19, 83, 128 ч.5, 178-181, 187, 258-261, 274, 353 ч.1 п.8, 354, пунктами 8, 9, 15.5 ч.1 Перехідних положень Розділу ХІІІ ЦПК України, суд -

постановив:

Прийняти до розгляду та відкрити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Дергачівської міської ради Харківської областіпро встановлення факту належності правовстановлюючого документу та визнання право власності на житловий будинок в порядку спадкування за заповітом.

Справу розглядати за правилами загального позовного провадження.

Призначити підготовче судове засідання на 11год.00хв. 30 листопада 2018 року в залі судових засідань №2 приміщення Дергачівського районного суду Харківської області.

Ухвалу про відкриття провадження у справі надіслати учасникам справи (в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення) протягом двох днів з дня її складення у відповідності до ч. 5 ст. 272 ЦПК України.

Одночасно з копією ухвали про відкриття провадження у справі відповідачу надіслати копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів.

Відповідно до ст. 191 ЦПК України в строк п'ятнадцять днів, з дня вручення ухвали про відкриття провадження, відповідач має право надіслати: 1) суду - відзив на позовну заяву (у відзиві відповідач викладає заперечення проти позову; відзив повинен відповідати вимогам ст.178 ЦПК України) і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову; 2) позивачу, іншим відповідачам, а також третім особам - копію відзиву та доданих до нього документів. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

До відзиву, підписаного представником відповідача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника відповідача.

Відповідно до ст.193 ЦПК України відповідач має право пред'явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Витребувати у Дергачівській нотаріальній конторі Харківської області відомості:

-хто звертався з заявами про прийняття спадщини або відмову від спадщини після смерті ОСОБА_3, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1, який проживав за адресою: АДРЕСА_2

--чи був складений ОСОБА_3, померлим ІНФОРМАЦІЯ_1, який проживав за адресою: АДРЕСА_2, заповіт та на чию користь;

- чи видавалося свідоцтво про право на спадщину після смерті ОСОБА_3, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1, який проживав за адресою: АДРЕСА_2

Відповідно до умов ст.83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об'єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними. Докази, які не додані до позовної заяви чи до відзиву на неї, якщо інше не передбачено цим Кодексом, подаються через канцелярію суду, з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або в судовому засіданні з клопотанням про їх приєднання до матеріалів справи.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Ухвала в частині відкриття провадження у справі з порушенням правил підсудності може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Дергачівський районний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги особою, яка її оскаржує, протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

В іншій частині ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя І. М. Нечипоренко