Рівненський апеляційний суд
У Х В А Л А

про відмову у відкритті апеляційного провадження

13 листопада 2018 року

м. Рівне

Справа № 563/746/17

Провадження № 22-ц/4815/346/18

Рівненський апеляційний суд у складі судді Гордійчук С.О., розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Корецького районного суду Рівненської області від 09 серпня 2017 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Даничівської сільської ради про тлумачення заповіту, -

в с т а н о в и в :

Рішенням Корецького районного суду Рівненської області від 09 серпня 2017 року позов задоволено. Розтлумачено, що ОСОБА_2, згідно свого заповіту від 02 квітня 2015 року, заповіла ОСОБА_1 земельну ділянку, площею 1.84 га., цільове призначення якої для ведення особистого селянського господарства, що розташована на території Даничівської сільської ради Корецького району Рівненської облаксті, яка належала ОСОБА_2 на підставі державного акта на право власності на земельну ділянку НОМЕР_1 від 28 липня 2005 року.

Із апеляційною скаргою позивач звернувся 19 жовтня 2018 року.

Одночасно, скаржником заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Корецького районного суду Рівненської області від 09 серпня 2017 року яке обгрунтовано тим, що позивача введено в оману та сфальсифіковано документи до суду адвокатом, що надавав допомогу в оформленні спадкового майна зазначає, що не була повідомлена про розгляд справи в суді першої інстанції.

Доказів звернення до правоохоронних органів про такі факти скаржиком суду не надано.

Ухвалою Рівненського апеляційного суду від 29 жовтня 2018 року вказані підстави визнано неповажними та надано скаржнику п'ятиденний строк для подання заяви із зазначенням інших поважних причини пропуску строку на апеляційне оскарження вказаного рішення та надання відповідних доказів з даного приводу.

08 листопада 2018 року позивач подав заяву про поновлення строків на апеляційне оскарження, в якій в обґрунтування інших підстав для поновлення строку скаржник, зокрема, зазначив, що в судовому засіданні він був відсутній, про рішення суду дізнався лише 11 жовтня 2018 року, коли звернувся до Корецького районного суду із заявою про ознайомлення із матеріалами справи, а також фальсифікацією документів адвокатом.

Розглянувши вказану заяву, апеляційний суд визнає підстави, зазначені скаржником в заяві про поновлення строку на апеляційне оскарження, неповажними, оскільки доводи даної заяви є ідентичними тим доводам, що були наведені в первісному клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Відповідно до частини першої статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Поважними визнаються такі обставини, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для вчинення процесуальних дій.

Станом на момент ухвалення рішення суду першої інстанції процедура апеляційного оскарження рішення була врегульована, зокрема, положеннями статей 292, 294, 297 ЦПК України.

Відповідно до частини першої статті 292 ЦПК України (в редакції чинній на момент ухвалення рішення суду першої інстанції) сторони та інші особи, які беруть участь у справі, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їх права та обов'язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Згідно з частиною першою статті 294 ЦПК України в указаній редакції апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

За правилами частини третьої статті 297 ЦПК України у відповідній редакції апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 294 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом тридцяти днів з моменту отримання ухвали особа має право звернутися до апеляційного суду з заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Вирішення питання про поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави: поважні причини пропуску цього строку. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення судом про прийняте рішення у справі. Проте навіть у такому випадку можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» Європейський суд з прав людини вказав, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

У рішенні від 29 жовтня 2015 року (заява № 32053/13) у справі «Устименко проти України» Європейський суд з прав людини зазначив: «Суд повторює, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов'язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (див. рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), заява № 52854/99, пп. 51 і 52, ECHR 2003-Х). Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є необмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків (див. рішення у справі «Пономарьов проти України» (Ponomaryov v. Ukraine), заява № 3236/03, п. 41, від 3 квітня 2008 року)».

У справах «Рябих проти Росії» (заява № 52854/99, рішення від 24 липня 2003 року) та «Пономарьов проти України» (заява № 3236/03 від 03 квітня 2008) Європейський суд з прав людини зазначив, що правова визначеність передбачає повагу до принципу res judicata, тобто принципу остаточності судових рішень. Встановлення в законі строків на апеляційне оскарження також спрямовано на забезпечення вказаного принципу. Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення може порушити принцип правової визначеності. Сторона, яка приймає участь у судовому процесі, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Також, Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Германії» (Тeuschler v. Germany) наголосив на тому, що обов'язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

Отже, вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов'язком учасників справи, і безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Вважаю, що зазначені скаржником причини пропуску строку (більше року) без надання суду належних доказів в порядку ст.ст. 77-79 ЦПК України є неповажними.

Таким чином у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Корецького районного суду Рівненської області від 09 серпня 2017 року необхідно відмовити.

Керуючись ст.ст. 358 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

В задоволені заяви ОСОБА_1 про поновлення строків на апеляційне оскарження рішення Корецького районного суду Рівненської області від 09 серпня 2017 року відмовити.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Корецького районного суду Рівненської області від 09 серпня 2017 року.

Ухвала набирає законної сили негайно і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її прийняття.

Суддя Рівненського

апеляційного суду С.О. Гордійчук