Справа № 357/2319/18
У Х В А Л А

"30" квітня 2018 р. cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Цуранов А. Ю. перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя,

В С ТА Н О В И В :

27.02.2018 року позивач ОСОБА_1 засобами поштового зв'язку звернулась до суду з вищевказаним позовом, в якому просить: 1) визнати земельну ділянку загальною площею 0,1200 га, що розташована на території Узинської міської ради Білоцерківського району Київської області, СГТ «ЛІРА», цільове призначення для ведення садівництва, кадастровий номер НОМЕР_1 спільною сумісною власністю подружжя; 2) визнати за нею право власності на 1/2 частину земельної ділянки загальною площею 0,1200 га, що розташована на території Узинської міської ради Білоцерківського району Київської області, СГТ «ЛІРА», цільове призначення для ведення садівництва, кадастровий номер НОМЕР_1: від точки Б до точки В відстанню 50.01 м; від точки В в напрямку точки Г відстанню 12,00 м; від точки Б в напрямку точки А відстанню 12,00 м., що становить 0,0600 га та відповідає 1/2 частці ( за планом зовнішніх меж земельної ділянки закріпленим в державному акті на право приватної власності на землю серії НОМЕР_2), припинивши право власності ОСОБА_2 на 1/2 частину вказаної земельної ділянки; 3) скасувати державну реєстрацію права власності на земельну ділянку площею 0,1200 га, в тому числі 0,11 га - сільськогосподарських угідь з них: багаторічних насаджень 0,110 га, від будівлями, лісами та іншими угіддями 0,010 га, що розташована на території Узинської міської ради Білоцерківського району Київської області, СГТ «ЛІРА», цільове призначення для ведення садівництва, кадастровий номер НОМЕР_1, за ОСОБА_2; 4) визнати квартиру АДРЕСА_1 житловою площею 27,4 кв.м., загальною площею 45,2 кв.м., спільною сумісною власністю подружжя; 5) визнати за нею право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1, житловою площею 27,4 кв.м., загальною площею 45,2 кв.м., припинивши право власності ОСОБА_2 на 1/2 частину вказаної квартири; 6) встановити порядок користування приміщенням квартири АДРЕСА_1, виділивши в користування ОСОБА_1 житлову кімнату площею 17,3 кв.м. та балкон - 0,9 кв.м.; в користування ОСОБА_2 житлову кімнату площею 10,1 кв.м.; коридор площею 7,6 кв.м.; ванну площею 2,2 кв.м.; туалет площею 1,1 кв.м.; кухню площею 6,0 кв.м. - залишити в загальному користуванні.

Ухвалою судді від 30.03.2018 року позовну заяву було залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п'яти днів з дня отримання її копії та роз'яснено, що у разі не усунення недоліків у встановлений в ухвалі строк, заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Вказана ухвала обґрунтована тим, що позовна заява не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

19.04.2018 року на виконання вимог ухвали позивачем надано заяву про зменшення позовних вимог, в якій позивач просить: 1) визнати земельну ділянку загальною площею 0,1200 га, що розташована на території Узинської міської ради Білоцерківського району Київської області, СГТ «ЛІРА» та квартиру АДРЕСА_2 в. м. Узин Білоцерківського району Київської області житловою площею 27,4 кв.м., загальною площею 45,2 кв.м., спільною сумісною власністю подружжя; 2) визнати за нею право власності на 1/2 частину земельної ділянки загальною площею 0,1200 га, що розташована на території Узинської міської ради Білоцерківського району Київської області, СГТ «ЛІРА», цільове призначення для ведення садівництва, кадастровий номер НОМЕР_1: від точки Б до точки В відстанню 50.01 м; від точки В в напрямку точки Г відстанню 12,00 м; від точки Б в напрямку точки А відстанню 12,00 м., що становить 0,0600 га та відповідає 1/2 частці ( за планом зовнішніх меж земельної ділянки закріпленим в державному акті на право приватної власності на землю серії НОМЕР_2), припинивши право власності ОСОБА_2 на 1/2 частину вказаної земельної ділянки та скасувати державну реєстрацію права власності на земельну ділянку площею 0,1200 га, в тому числі 0,11 га - сільськогосподарських угідь з них: багаторічних насаджень 0,110 га, від будівлями, лісами та іншими угіддями 0,010 га, що розташована на території Узинської міської ради Білоцерківського району Київської області, СГТ «ЛІРА», цільове призначення для ведення садівництва, кадастровий номер НОМЕР_1, за ОСОБА_2; 3) визнати за нею право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1, житловою площею 27,4 кв.м., загальною площею 45,2 кв.м., припинивши право власності ОСОБА_2 на 1/2 частину вказаної квартири; 4) встановити порядок користування приміщенням квартири АДРЕСА_1, виділивши в користування ОСОБА_1 житлову кімнату площею 17,3 кв.м. та балкон - 0,9 кв.м.; в користування ОСОБА_2 житлову кімнату площею 10,1 кв.м.; коридор площею 7,6 кв.м.; ванну площею 2,2 кв.м.; туалет площею 1,1 кв.м.; кухню площею 6,0 кв.м. - залишити в загальному користуванні.

Перевіривши матеріали справи, вважаю, що позовна заява з доданими до неї документами підлягає поверненню, виходячи з наступного.

До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (ч. 4 ст. 177 ЦПК України).

Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом (ч. 2 ст. 133 ЦПК України).

Спеціальним законом, який встановлює розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати є Закон України «Про судовий збір».

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» встановлено, що прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць з 1 січня 2018 року становить 1 762 гривень.

Відповідно до п.п. 2 п.1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру поданої фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (704,80 грн.).

Відповідно до п.п. 1 п.1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру поданої фізичною особою або фізичною особою-підприємцем становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб або не більше 5 розмірів прожиткового мініму для працездатних осіб.

Зі змісту заяви про зменшення позовних вимог вбачається, що остання містить дві вимоги немайнового характеру та дві вимоги майнового характеру.

Частиною 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Разом з цим, позивачем при подачі позову було надано докази сплати судового збору в розмірі 704,80 грн., тобто за одну вимогу немайнового характеру, а також пізніше квитанцію про сплату судового збору в розмірі 1 737,69 грн., тобто за за одну вимогу майнового характеру про визнання права власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1, житловою площею 27,4 кв.м., загальною площею 45,2 кв.м.

Таким чином, позивачем не надано доказів щодо оплати судового збору за ще одну вимогу немайнового характеру та за майновою вимогою щодо поділу земельної ділянки.

Згідно ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Виходячи з положень рішень Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого Королівства» від 28.10.1998 року та «Креуз проти Польщі» від 19.06.2011 року, у відповідності до яких, право на суд не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Враховуючи викладене та за відсутності відомостей про непомірність судових витрат для позивача, тому вважаю за необхідне визнати позовну заяву неподаною та повернути її позивачу разом з доданими до неї документами.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви (ч. 7 ст. 185 ЦПК України).

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 185, 260, 261, 352-355 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя - вважати неподаною та повернути позивачу разом з доданими до неї документами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її складення суддею та може бути оскаржена учасниками справи до Апеляційного суду Київської області, у порядку встановленому законом, протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя А. Ю. Цуранов