Справа № 288/1425/18
Провадження № 2/288/729/18
13 грудня 2018 року смт. Попільня
Попільнянський районний суд Житомирської області в складі:
головуючого судді - Рудник М. І.,
з участю секретаря судових засідань - Добрянської В.П.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Попільня Житомирської області у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Акціонерного Товариства Комерційний Банк «ПРИВАТ БАНК» до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за кредитним договором,
Акціонерне Товариство Комерційний Банк «ПРИВАТ БАНК» (далі - позивач) звернувся до суду з позовною заявою в якій вказує, що ОСОБА_3 04 жовтня 2014 року підпис заяву № б/н, згідно якої отримав кредит у розмірі 2 500 гривень 00 копійок у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок.
Відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з «Умовами та Правилами надання банківських послуг» та «Тарифами Банку», складає між ним та Банком договір про надання банківських послуг (далі - договір), що підтверджується його підписом у заяві.
Щодо встановлення та зміни кредитного ліміту Банк керувався п.п. 2.1.1.2.3, 2.1.1.2.4 Умов та Правил надання банківських послуг, на підставі яких відповідач при укладанні договору дав свою згоду, щодо прийняття будь-якого розміру кредитного ліміту та його зміну за рішенням та ініціативою Банку.
Пунктом 1.1.3.2.4. Умов та Правил надання банківських послуг передбачена можливість односторонньої зміни Тарифів та інших невід'ємних частин договору. Таким чином, розмір відсоткової ставки за кредитом може змінюватись банком за умовами інформування позичальника шляхом надання виписки по картковому рахунку на умовах, зазначених в п. 1.1.3.1.9 Умов та Правил надання банківських послуг.
Власник карткового рахунку зобов'язаний слідкувати за витратами коштів в межах платіжного ліміту з метою запобігання виникнення Овердрафту, згідно п. 2.1.1.5.7 Умов та Правил надання банківських послуг.
Пунктом 2.1.1.7.6. договору передбачено, що при порушенні клієнтом строків платежів по якомусь з грошових зобов'язань, передбачених цим договором, більш ніж на 30 днів, клієнт зобов'язаний сплатити Банку штраф в розмірі 500 гривень (в еквіваленті 500.00 гривень за кредитними картками, відкритим у валюті USD ) +5% від суми позову.
Відповідно до п.п. 2.1.1.4.2, 2.1.1.4.6. Договору, Банк має право вимагати дострокового виконання боргових зобов'язань в разі невиконання боржником своїх боргових та інших обов'язків за цим Договором.
Свої зобов'язання за договором позивач виконав в повному обсязі, надавши відповідачу кредит у розмірі, встановленому договором. В порушення норм закону та умов договору відповідач свої зобов'язання за кредитним договором належним чином не виконує, в результаті чого його заборгованість станом на 02 жовтня 2018 року складає 12 501 гривня 17 копійок.
На даний час відповідач продовжує ухилятись від виконання зобов'язання і заборгованість за договором не погашає, що є порушенням законних прав позивача.
Позивач просить стягнути з відповідача на свою користь заборгованість за кредитним договором № б/н від 04 жовтня 2014 року в сумі 12 501 гривня 17 копійок та понесені судові витрати. Надав до суду клопотання в яких просив справу розглядати в порядку спрощеного позовного провадження без участі представника банку, позов підтримує в повному обсязі.
Ухвалою суду від 18 жовтня 2018 року відкрито спрощене позовне провадження по даній справі .
Відповідач в судове засідання не з'явився, про дату, час і місце розгляду справи був належним чином повідомлений, відповідно до п. 2 частини 7 статті 128 ЦПК України, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення особисто 23 жовтня 2018 року та 29 листопада 2018 року, про причини неявки суд не повідомив, що не перешкоджає розгляду справи по суті на підставі наявних в справі письмових доказів.
Згідно п. 2 ч. 7 ст. 128 ЦПК України судова повістка направляється фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.
Згідно ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Клопотань від сторін про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін не надійшло, відповідно до положень ч. 5 ст. 279 ЦПК України, тому суд з власної ініціативи розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.
Зважаючи на те, що справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження з повідомлення сторін, але без їх участі, відповідно до ч. 2 статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін, на підставі наявних у справі письмових доказів.
Справу судом розглянуто у порядку спрощеного позовного провадження, згідно з вимогами ст. ст. 274-279 ЦПК України.
Суд, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши норми чинного законодавства, оцінивши в сукупності докази по справі, приходить до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що між Акціонерним Товариством Комерційний Банк «ПРИВАТ БАНК» та ОСОБА_3 було укладено 04 жовтня 2014 року кредитний договір № б/н, на підставі якого відповідач заповнив анкету - заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у ПриватБанку, був ознайомлений з Умовами та Правилами надання банківських послуг, якими передбачені всі умови користування платіжною карткою та строки погашення кредиту, про що свідчить його підпис у вказаних документах, наведені обставини підтверджуються анкетою - заявою від04 жовтня 2014 року, Витягом з Тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна» «Універсальна, 30 днів пільгового періоду» та Витягом з Умов та Правил надання банківських послуг в ПриватБанку.
Як вбачається з розрахунку заборгованості за договором № б/н від 04 жовтня 2014 року заборгованість ОСОБА_3, станом на 02 жовтня 2018 року складає 12 501 гривня 17 копійок, а саме: тіло кредиту - 51 гривня 28 копійок; нараховані відсотки - 2 531 гривня 40 копійок; нарахована пеня - 8 847 гривень 01 копійка; заборгованість по судовим штрафам - 1 071 гривня 48 копійок.
Відповідно до Статуту АТ КБ «ПРИВАТ БАНК», Банківської ліцензії № 22 від 05 жовтня 2011 року, Відомості з Єдиного державного реєстру підприємств та організацій України (ЄДРПОУ) та Виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, Акціонерне Товариство Комерційний Банк «ПРИВАТ БАНК» є юридичною особою зареєстрованою в передбаченому Законом порядку.
Як вбачається з п.п. 2.1.1.5.5, 2.1.1.5.6 витягу з Умов та Правил надання банківських послуг, клієнт зобов'язується погашати заборгованість по Кредиту, відсоткам за його використання, на перевитрати платіжного ліміту, а також оплачувати комісії на умовах, передбачених договором, у разі невиконання зобов'язань за договором, на вимогу банку виконати зобов'язання по поверненню Кредиту (в тому числі прострочених кредитах та Овердрафту), оплату винагороди Банку.
На підставі п. 1.1.5.2 договору, неотримання або несвоєчасне отримання клієнтом виписок про стан рахунків не звільняє Клієнта від виконання його зобов'язань за даним договором.
Пунктом 1.1.7.11 вищезазначених Умов передбачено, що Договір діє протягом 12 місяців з моменту підписання. Якщо протягом цього строку жодна зі сторін не проінформує іншу сторону про припинення дії Договору, він автоматично лонгується на той самий строк.
У разі виникнення прострочених зобов'язань за борговими зобов'язаннями на суму від 100 гривень, Клієнт сплачує Банку пеню, відповідно до встановлених тарифів. Пеня нараховується в день нарахування процентів по кредиту (п. 2.1.1.12.6.1).
Згідно з частини другої статті 1050 ЦК України якщо договором встановлений обов'язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 ЦК України.
Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов'язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти.
Згідно статті 526, частини третьої статті 549 ЦК України, зобов'язання має виконуватись належним чином, відповідно до умов Договору. За несвоєчасне виконання зобов'язання, боржнику нараховується пеня, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасного виконання грошового зобов'язання за кожен день прострочення платежу.
Відповідно до статті 530 ЦК України, якщо у зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк.
У разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом (статтею 611 ЦК України).
Статтею 599 ЦК України визначено, що зобов'язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.
Частиною другою статті 625 ЦК України, передбачено, що боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу та проценти від простроченої суми.
Судом встановлено, що позивачем застосовано до відповідача два види відповідальності за порушення зобов'язання у вигляді нарахованої пені та комісії в розмірі 8 847 гривень 01 копійка та штраф відповідно до п. 2.1.1.7.6. Умов та Правил надання банківських послуг в розмірі 1071 гривня 48 копійок, проте суд вважає, що підстав для стягнення одночасно з відповідача пені та комісії і штрафу за невиконання умов договору кредиту, не має виходячи з наступного.
Цивільно-правова відповідальність - це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов'язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов'язку нового додаткового.
Покладення на боржника нових додаткових обов'язків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу).
Відповідно до статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання (ч. 2 ст. 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання (ч. 3 ст. 549 ЦК України).
За положеннями статті 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.
Умовами кредитного договору передбачено застосування пені як виду цивільно-правової відповідальності за порушення позичальником обов'язків по погашенню кредиту.
У той самий час, кредитним договором передбачена сплата штрафу як виду цивільно-правової відповідальності також за несвоєчасне погашення заборгованості по кредиту.
Враховуючи вищевикладене та відповідно до статті 549 ЦК України, штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення - строків виконання грошових зобов'язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у статті 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення.
Зазначена правова позиція міститься у постанові Верховного Суду України від 21 жовтня 2015 року (справа № 6-2003цс15).
З огляду на наведене суд приходить до висновку про відсутність підстав для стягнення з відповідача штрафів - фіксованої частини (500 гривень 00 копійок) та процентної складової (571 гривня 48 копійок), разом 1071 гривня 48 копійок, оскільки діючим законодавством не передбачена подвійна відповідальність за несвоєчасне виконання зобов'язань.
За рішенням суду може бути зменшений розмір неустойки, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення (ч. 3 ст. 551 ЦК України).
Розмір заборгованості за кредитом складає 51 гривня 28 копійок. Проте розмір пені (комісії) за неналежне виконання умов договору - 8 847 гривень 01 копійка, що значно перевищує розмір заборгованості за кредитом.
За таких обставин, з урахуванням положень ст. 3 ЦК України щодо загальних засад цивільного законодавства та п. 4 ч. 5 ст. 12 ЦК України щодо обов'язку суду сприяти учасникам судового процесу в реалізації ними прав, суд вважає за можливе зменшити розмір пені (комісії) з 8 847 гривень 01 копійки до 847 гривень 01 копійки.
З цього приводу є правова позиція Верховного Суду України, висловлена у постанові від 03 вересня 2014 року у справі № 6-100цс14, яка має враховуватись іншими судами загальної юрисдикції при застосуванні таких норм права.
Позивач не вказав та не довів факту настання для нього негативних наслідків через прострочення виконання зобов'язання позичальником.
Порушене право банку відновлене шляхом стягнення плати за користування його грошима за весь період прострочення.
У зв'язку з наведеним суд вважає за можливе зменшити розмір пені (комісії) до 847 гривень 01 копійки.
Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що позовні вимоги в частині стягнення з відповідача тіла кредиту - 51 гривні 28 копійок; нараховані відсотки - 2 531 гривня 40 копійок; нарахована комісія (пеня) - 847 гривень 01 копійка (разом 3 429 гривень 69 копійок) - підлягають задоволенню, а вимога про стягнення заборгованості по штрафам, а саме: штраф (фіксована частина) - 500 гривень 00 копійок та штраф (процентна складова) - 571 гривня 48 копійок (разом 1071 гривня 48 копійок) не підлягає задоволенню у зв'язку з її безпідставністю.
Відповідно до частини 2 пункту 3 статті 141 ЦПК України судові витрати, пов'язані з розглядом справи, покладаються у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Керуючись статтями 3, 509, 525-527, 530, 549, 551, 598-599, 610 - 612, 615, 625, 629, 638, 1048, 1049, 1050, 1054 ЦК України; статтями 4, 12, 13, 19, 23, 28, 48, 76, 78, 81, 128, 141, 223, 258, 259, 263-265, 274-279, 280-284, 352, 354, 355 ЦПК України, суд, -
Позов Акціонерного Товариства Комерційний Банк «ПРИВАТ БАНК» до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за кредитним договором - задовольнити частково.
В решті позовних вимог відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Відповідно до пункту 15.5 Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України в редакції Закону № 2147-VІІІ від 03 жовтня 2017 року, апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя Попільнянського

районного суду М. І. Рудник