Справа № 159/4399/18
Провадження № 2/159/1262/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 грудня 2018 року м. Ковель

Ковельський міськрайонний суд Волинської області

під головуванням судді Бойчука П.Ю.,

з участю:

секретаря судового засідання Гусар Т.М.,

позивачів за первісним позовом

(відповідачів за зустрічним позовом) ОСОБА_1, ОСОБА_2,

відповідача за первісним позовом

(позивача за зустрічним позовом) ОСОБА_3,

представника відповідача

за первісним позовом (позивача

за зустрічним позовом) ОСОБА_4,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Ковелі цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про виділення в натурі часток нерухомого майна та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про визначення порядку користування житловим приміщенням, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 та ОСОБА_5 звернулись в суд з позовом до ОСОБА_3, в якому просили виділити в натурі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 по 1/3 частці кожному в квартирі АДРЕСА_1.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що 22.03.2016 року померла матір позивачів - ОСОБА_6. Після її смерті залишилось спадкове майно, в тому числі нерухоме майно - квартира АДРЕСА_2. Заповіт на випадок своєї смерті ОСОБА_6 не склала.

Позивачі та відповідач у справі є рідними дітьми померлої та законними спадкоємцями нерухомого майна покійної, у встановлений законом спосіб та строк прийняли спадщину після смерті спадкодавця шляхом подання заяви про прийняття спадщини.

Позивачі вказують, що за ними зареєстровано право власності на 1/3 частку в квартирі за кожним. Спірна квартира складається з трьох кімнат, житловою площею 39,8 кв.м., загальна площа квартири складає 55,0 кв.м. Згідно технічного паспорта на квартиру та технічної характеристики, квартира складає: коридор, площею 5,2 кв.м.; вбиральня, площею 0,9 кв.м.; ванна, площею 1,9 кв.м.; кухня, площею 5,2 кв.м.; кладова, площею 1,0 кв.м.; кімната, площею 17, 7 кв.м., з балконом площею 1,0 кв.м.; кімната, площею 10,1 кв.м.; кімната, площею 12,0 кв.м.

Позивачам належить по 1/3 частці в квартирі, однак частки не виділені в натурі. У кожного з позивачів рівні частки в квартирі, а тому, при поділі квартири в натурі на трьох власників, площа квартири на кожного власника становить 13,26 кв.м. Таким чином, позивачам належить 26,52 кв.м. житлової площі, а саме: кімната 5, площею 17,7 кв.м., та кімната 6, площею 10,1 кв.м.

На думку позивачів такий розподіл житлової площі спірної квартири найбільш підходить для користування житлом всіма співвласниками квартири.

Відповідач не надає вільного доступу до спірної квартири. Позивачі та відповідач добровільно провести розподіл квартири в натурі не можуть, оскільки відповідач не погодився на запропонований варіант виділення частки.

Обґрунтовуючи вказаними обставинами свої позовні вимоги, позивачі просили виділити в натурі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 по 1/3 частці кожному в квартирі АДРЕСА_1, а саме приміщення, що позначені в технічному паспорті на об'єкт нерухомого майна: кімнату 5, площею 17,7 кв.м. з балконом площею 1,0 кв. м. та кімнату 6, площею 10,1 кв.м. Приміщення: коридор, площею 5,2 кв.м.; вбиральню, площею 0,9 кв.м.; ванну, площею 1,9 кв.м.; кухню, площею 5,2 кв. м.; кладову, площею 1,0 кв.м., просили залишити в спільному користуванні.

Ухвалою судді Ковельського міськрайонного суду Волинської області від 18.09.2018 року було відкрито провадження в даній справі, призначено підготовче судове засідання та визначено відповідачу п'ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву.

Відповідач, скориставшись своїм правом на подання відзиву, подав такий відзив.

Крім цього, в строк, визначений для подання відзиву, відповідач подав до суду зустрічну позовну заяву до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про визначення порядку користування житловим приміщенням. Обґрунтовуючи свої позовні вимоги, вказував на те, що з 1994 року та до теперішнього часу утримання квартири в належному технічному стані відбувалось виключно за його кошти. За цей же період ним було капітально відремонтовано цілу квартиру.

Крім цього, зазначив, що він разом з дружиною постійно користуютьсь кімнатою 5, загальною площею 17.7 кв.м. та балконом. У вказаній кімнаті знаходяться належні їм речі та меблі. З огляду на те, що вказана кімната перебуває у його постійному користуванні, то, відповідно, він пропонував позивачам за первісним позовом визначити порядок користування квартирою шляхом надання їм користування кімнатою площею 17,7 кв.м. Саме такий порядок користування, нам його думку, не буде порушувати ні житлових прав співвласників нерухомого майна, ні житлових прав осіб, які мають право на користування житловою площею в квартирі.

Враховуючи викладене, відповідач за первісним позовом (позивач за зустрічним позовом) ОСОБА_3 просив суд встановити між співвласниками квартири АДРЕСА_3 порядок користування квартирою, а саме: у користування ОСОБА_3 виділити кімнату 5, загальною площею 17,7 кв., та приміщення балкону 9, загальною площею 1,0 кв.м.; у користування ОСОБА_1 та ОСОБА_2 виділити кімнату 6, загальною площею 10,1 кв.м.; кімнату 8, загальною площею 12,0 кв.м. У спільному користуванні залишити: кухню 4, загальною площею 5,2 кв.м; коридор 1, загальною площею 5,2 кв.м.; кладову 7, загальною площею 1,0 кв.м.; ванну кімнату 3, загальною площею 1,9 кв.м.; вбиральню 2, загальною площею 0,9 кв.м.

Ухвалою Ковельського міськрайонного суду від 11.10.2018 року відкрито провадження у справі за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про визначення порядку користування житловим приміщенням.

Позов ОСОБА_3 до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про визначення порядку користування житловим приміщенням прийнято до спільного розгляду з первісним позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про виділення в натурі часток нерухомого майна.

В підготовчому судовому засіданні суду подано спільну заяву позивачів за первісним позовом (відповідачів за зустрічним позовом) ОСОБА_1, ОСОБА_5 та відповідача за первісним позовом (позивача за зустрічним позовом) ОСОБА_3 про укладення та затвердження мирової угоди.

Згідно вказаної заяви, з метою врегулювання спору на основі взаємних поступок, сторони досягли згоди щодо поділу нерухомого майна, яке є предметом спору.

За умовами мирової угоди, сторони погоджуються на поділ нерухомого майна наступних умовах:

- ОСОБА_1 передає у власність ОСОБА_3 належну йому на праві власності 1/3 частку в квартирі АДРЕСА_4, а ОСОБА_3 сплачує на користь ОСОБА_1 2900 (дві тисячі дев'ятсот) доларів США наступним шляхом: 2500 (дві тисячі п'ятсот) доларів США в день укладення угоди і 400 (чотириста) доларів США на протязі шести місяців, тобто не пізніше 01 липня 2019 року; сторони узгодили та зрозуміли, що дана мирова угода є підставою переходу права власності та проведення державної реєстрації набутого права власності на 1/3 частку цієї квартири за ОСОБА_3; сторони узгодили та зрозуміли, що дана мирова угода є підставою переходу права власності та проведення державної реєстрації набутого права на 1/3 часту за ОСОБА_3;

- ОСОБА_2 передає у власність ОСОБА_3 належну їй на праві власності 1/3 частку в квартирі АДРЕСА_5, а ОСОБА_3 сплачує на користь ОСОБА_2 2700 (дві тисячі сімсот) доларів США наступним шляхом: 2500 (дві тисячі п'ятсот) доларів США в день укладення угоди і 200 (двісті) доларів США на протязі шести місяців, тобто не пізніше 01 липня 2019 року; сторони узгодили та зрозуміли, що дана мирова угода є підставою переходу права власності та проведення державної реєстрації набутого права власності на 1/3 частку цієї квартири за ОСОБА_3; сторони узгодили та зрозуміли, що дана мирова угода є підставою переходу права власності та проведення державної реєстрації набутого права на 1/3 часту за ОСОБА_3

Остаточно ОСОБА_3 буде належати ціла квартира.

З моменту укладення мирової угоди, право власності ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на частки в квартирі прииняється.

Згідно умов тієї ж мирової угоди, судові витрати по справі залишаються за сторонами.

Наслідки укладення мирової угоди, передбачені ст.ст. 207, 208 ЦПК України, сторонам роз'яснені та зрозумілі.

Зазначена заява приєднана до справи.

В судовому засіданні всі учасники справи просили затвердити мирову угоду, а провадження в справі закрити.

Суд, заслухавши учасників справи та дослідивши матеріали справи, що стосуються питання затвердження мирової угоди, прийшов до висновку про наявність законних підстав для затвердження поданої мирової угоди.

Згідно вимог ст. 207 ЦПК України, мирова угода укладається сторонами з метою врегулювання спору на підставі взаємних поступок і має стосуватися лише прав та обов'язків сторін. У мировій угоді сторони можуть вийти за межі предмета спору за умови, що мирова угода не порушує прав чи охоронюваних законом інтересів третіх осіб. Сторони можуть укласти мирову угоду і повідомити про це суд, зробивши спільну письмову заяву, на будь-якій стадії судового процесу. Укладена сторонами мирова угода затверджується ухвалою суду, в резолютивній частині якої зазначаються умови угоди. Затверджуючи мирову угоду, суд цією ж ухвалою одночасно закриває провадження у справі.

Суд постановляє ухвалу про відмову у затвердженні мирової угоди і продовжує судовий розгляд, якщо:

1) умови мирової угоди суперечать закону чи порушують права чи охоронювані законом інтереси інших осіб, є невиконуваними; або

2) одну із сторін мирової угоди представляє її законний представник, дії якого суперечать інтересам особи, яку він представляє (ч. 5 ст. 207 ЦПК України).

Виконуючи вимоги ст. 207 ЦПК України, судом перевірено наявність підстав для затвердження угоди та відсутність підстав для відмови у її затвердженні.

Таким чином, зважаючи на встановлені судом обставини, умови мирової угоди не порушують прав чи охоронюваних законом інтересів сторін.

З огляду на викладене, суд констатує, що мирова угода укладена в інтересах сторін по справі, не порушує прав чи охоронюваних законом інтересів третіх осіб, та є виконуваною.

Підстав, передбачених ч. 5 ст. 207 ЦПК України, для відмови у затвердженні мирової угоди судом не встановлено.

За таких обставин суд затверджує дану мирову угоду та, у відповідності до вимог ст. 207, п. 5 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, закриває провадження у справі.

Керуючись п. 2 ч. 2 ст. 200, ст.ст. 207, 208, п. 5 ч. 1 ст. 255, 260, 353 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Затвердити мирову угоду, укладену між ОСОБА_1, ОСОБА_2 та ОСОБА_3, за умовами якої:

-ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1) передає у власність ОСОБА_3 (ІПН 8) належну йому на праві власності 1/3 частку в квартирі АДРЕСА_4, а ОСОБА_3 сплачує на користь ОСОБА_1 2900 (дві тисячі дев'ятсот) доларів США наступним шляхом: 2500 (дві тисячі п'ятсот) доларів США в день укладення угоди і 400 (чотириста) доларів США на протязі шести місяців, тобто не пізніше 01 липня 2019 року; сторони узгодили та зрозуміли, що дана мирова угода є підставою переходу права власності та проведення державної реєстрації набутого права власності на 1/3 частку цієї квартири за ОСОБА_3;

-ОСОБА_2 (ІПН НОМЕР_2) передає у власність ОСОБА_3 (ІПН 8) належну їй на праві власності 1/3 частку в квартирі АДРЕСА_5, а ОСОБА_3 сплачує на користь ОСОБА_2 2700 (дві тисячі сімсот) доларів США наступним шляхом: 2500 (дві тисячі п'ятсот) доларів США в день укладення угоди і 200 (двісті) доларів США на протязі шести місяців, тобто не пізніше 01 липня 2019 року; сторони узгодили та зрозуміли, що дана мирова угода є підставою переходу права власності та проведення державної реєстрації набутого права власності на 1/3 частку цієї квартири за ОСОБА_3;

З моменту укладення мирової угоди право власності ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1) та ОСОБА_2 (ІПН НОМЕР_2) на їх частки в квартирі АДРЕСА_5 припиняється, а ОСОБА_3 (ІПН 8) належить право власності на цілу квартиру АДРЕСА_4.

Судові витрати залишити за сторонами.

Закрити провадження у справі за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про виділення в натурі часток нерухомого майна та за зустрічним позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 про визначення порядку користування житловим приміщенням.

Ухвала суду може бути оскаржена безпосередньо до Волинського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Ковельський міськрайонний суд Волинської області.

Повний текст ухвали складено та підписано 14 грудня 2018 року.

Головуючий:ОСОБА_7