Справа №465/4385/18&?п;
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 грудня 2018 року Галицький районний суд міста Львова у складі:

головуючого судді Фролової Л.Д.,

за участі секретаря судового засідання Збожної О.Р.,

розглянувши у спрощеному позовному провадженні без повідомлення (виклику) сторін цивільну справу за позовом Львівського комунального підприємства «Навколо Базару» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за житлово-комунальні послуги, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про стягнення заборгованості. Свої вимоги мотивує тим, що утримання та експлуатацію будинку АДРЕСА_1 здійснює ЛКП «Навколо Базару», яке визначене виконавцем житлово-комунальних послуг з утримання будинку та прибудинкової території. Відповідач ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1. У зв'язку з тим, що відповідач сплачувала послуги ЛКП «Навколо Базару» несвоєчасно та не у повному обсязі за нею утворилася заборгованість, яка станом на 17 квітня 2018 року складає 4102,43 грн. Просить суд стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість.

Ухвала про відкриття провадження у справі разом з позовною заявою та доданими до неї матеріалами направлялися на адресу відповідача за її зареєстрованим місцем проживання. Між тим, вказані документи повернулися до суду без вручення з відміткою поштового відділення про повернення в зв'язку з закінченням встановленого терміну зберігання.

Відповідно до п.п. 91, 99, 100, 101 Правил надання послуг поштового зв'язку, затверджених постановою Кабінету міністрів України № 270 від 05 березня 2009 року поштові відправлення, поштові перекази доставляються оператором поштового зв'язку адресатам на поштову адресу або видаються в об'єкті поштового зв'язку.

Рекомендовані листи з позначкою "Судова повістка" та "Судове повідомлення", які не були вручені під час доставки, повторні повідомлення про надходження реєстрованих поштових відправлень, адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою або під час вручення в об'єкті поштового зв'язку вручаються адресату, а у разі його відсутності - повнолітньому члену сім'ї за умови пред'явлення документа, що посвідчує особу, а також документа, що посвідчує родинні зв'язки з адресатом.

У разі відсутності адресата або повнолітніх членів його сім'ї до абонентської поштової скриньки адресата вкладається повідомлення про надходження зазначеного реєстрованого поштового відправлення, поштового переказу, рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, поштового переказу.

У разі, коли адресата неможливо повідомити про надходження реєстрованого поштового відправлення, поштового переказу за номером телефону, зазначеним відправником у поштовій адресі, до його абонентської поштової скриньки вкладається повідомлення про надходження такого поштового відправлення, поштового переказу.

Відповідно до ч. ч. 3, 9 ст. 130 ЦПК України якщо особу, якій адресовано судову повістку або судове повідомлення, не виявлено в місці проживання, повістку або повідомлення під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім'ї, які проживають разом з нею. У такому випадку особа, якій адресовано повістку чи повідомлення, вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання, вчинення іншої процесуальної дії.

У разі відмови адресата одержати судову повістку чи повідомлення особа, яка її доставляє, робить відповідну помітку на повістці і повертає її до суду. Особа, яка відмовилася одержати судову повістку або повідомлення, вважається повідомленою.

Виходячи з цього, порядку повідомлення адресата про надходження судової повістки або повідомлення, неявка адресата за її отриманням у поштовому відділенні є відмовою від її отримання, а тому повідомлення відповідача про відкриття спрощеного позовного провадження вважається належним.

Зважаючи на те, що справа розглядалась за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, відповідно до ч. 2 статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши подані сторонами документи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає за необхідне задовольнити позовні вимоги виходячи з наступного.

Відповідно до довідки ЛКП «Навколо Базару» № 1335 від 03 березня 16 квітня 2018 року ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1.

Згідно з розрахунками, наданими позивачем, за період з січня 2007 року по квітень 2018 року послуги з утримання будинку та прибудинкової території сплачувала несвоєчасно та не у повному обсязі, у зв'язку з чим утворилася заборгованість, яка складає 4102,43 грн.

Стаття 317 ЦК України передбачає, що власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна.

Статтею 319 ЦК України визначено, що власність зобов'язує, орієнтуючи власників на те, що кожен з них не лише має суб'єктивні права, але й несе відповідальність перед громадою та суспільством за належне використання цих прав.

Згідно зі ст. 322 ЦК України власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

На підставі ст.ст. 67, 68 ЖК Української РСР, наймачі зобов'язані своєчасно вносити квартирну плату та плату за комунальні послуги за затвердженими в установленому порядку тарифами.

Приписами пункту 5 частини 3 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» встановлено, що споживач зобов'язаний сплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом.

Згідно з чинним законодавством житлово-комунальні послуги повинні надаватися на підставі договорів, а відповідно до Закону України «Про житлово-комунальні послуги» виконавець та споживач зобов'язані укласти договір на надання житлово-комунальних послуг, підготовлений виконавцем на основі типового договору.

Статтею 1 Закону України «Про захист прав споживачів» визначено термін «договір» а саме договір - усний чи письмовий правочин між споживачем і продавцем (виконавцем) про якість, терміни, ціну та інші умови, за яких реалізується продукція. Підтвердження вчинення усного правочину оформляється квитанцією, товарним чи касовим чеком, квитком, талоном або іншими документами.

Разом з цим, ст. 11 ЦК України зазначено, що зобов'язання виникають не лише з підстав, передбачених законодавством (зокрема угод), а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов'язки.

Тобто, згідно зазначеної статті цивільні права та обов'язки виникають не тільки за прямо вказаних обставин, а й з "інших юридичних фактів". Юридичні факти у цивільному праві - це факти обставини, з якими норми цивільного права пов'язують встановлення, зміну, припинення, поновлення тощо цивільних прав і обов'язків. Тобто, група юридичних фактів закріплюється в одній нормі і є явищем одного порядку. Таким чином, юридична (фактична) сукупність містить взаємопов'язані елементи, які окремо можуть взагалі не мати правового значення або породжують не ті наслідки, яких прагнули суб'єкти права. Так, для виникнення права на жиле приміщення в будинках державного або громадського фонду є наявність юридичної сукупності: рішення про надання житла, видача ордера тощо. Вказані обставини є етапом на шляху до виникнення прав та обов'язків. Отже, незалежно від того, чи є громадянин власником приватизованої квартири або наймачем неприватизованої квартири, він є споживачем житлово-комунальних послуг, тому його обов'язком являється своєчасна оплата наданих послуг.

Оскільки ЛКП «Навколо Базару» надає послуги з утримання будинку та прибудинкової території, а позивач ними користується (без укладання договору), то останній повинен сплачувати кошти за споживання таких послуг.

Таким чином, суд вважає, що між відповідачем та позивачем встановилися фактичні договірні відносини з приводу надання послуг з утримання будинку та прибудинкової території, електропостачання.

Суд приймає до уваги надані позивачем розрахунки заборгованості спожитих відповідачем послуг та може покласти його в основу рішення, оскільки доказів на його спростування суду не надано.

З урахуванням викладеного, суд вважає доведеним факт неналежного виконання обов'язків за договорами з боку споживача комунальних послуг. Тому, позовні вимоги ЛКП «Навколо Базару» підлягають задоволенню у повному обсязі.

Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України, у зв'язку із задоволенням позову, з ОСОБА_1 на користь позивача слід стягнути суму сплаченого судового збору у розмірі 1762,00 грн

Керуючись ст. ст. 258-259, 263-265, 268 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Львівського комунального підприємства «Навколо Базару» заборгованість за послуги з утримання будинку та прибудинкової території у сумі 4102 грн. 43 коп., суму сплаченого судового збору у розмірі 1762 грн. 00 коп., всього - 5864 (п'ять тисяч вісімсот шістдесят чотири) грн. 43 коп.

Позивач: Львівське комунальне підприємство «Навколо Базару», , м. Львів, вул. Героїв УПА, буд. 78а.

Відповідач: ОСОБА_1, РНОКПП НОМЕР_1, АДРЕСА_1.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Львівського апеляційного суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Л.Д. Фролова