Справа № 209/1768/18
Провадження № 2/209/1039/18
14 грудня 2018 року Дніпровський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області у складі:
головуючого судді Байбари Г.А.,
при секретарі Герасимчук І.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Кам'янське Дніпропетровської області в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін цивільну справу за позовною заявою Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,
Представник позивача в судове засідання не зявився, надав суду заяву, в якій просить розглянути справу за його відсутності, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, не заперечує проти ухвалення заочного рішення.
Відповідач в судове засідання не зявився, про дату, час і місце судового засідання повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив, не подав відзив на позовну заяву та не надав заву про розгляд справи за його відсутності.
Виходячи з наведеного, відповідно до ч. 2 ст. 211, п.1 ч.3 ст. 223, ч.1 ст. 280, ст. 281 ЦПК України, суд ухвалив розглядати справу у судовому засіданні за відсутності сторін на підставі наявних у справі доказів та ухвалити заочне рішення.
Дослідивши письмові докази у справі, встановивши фактичні обставини і зміст спірних правовідносин та, суд вважає, що позов підлягає задоволенню.
Судом встановлено, 12 січня 2006 року ПАТ КБ "ПриватБанк", яке є правонаступником ЗАТ КБ «ПриватБанк», та ОСОБА_1 уклали кредитний договір б/н, відповідно до якого відповідач отримав кредит у розмірі 6000,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 36,00% на рік на суму залишку заборгованості за кредитом з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки.
Відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з "Умовами та правилами надання банківських послуг", "Правилами користування платіжною карткою", і "Тарифами Банку" складає між ним та банком договір (а.с. 41-47).
Пунктами 3.2, 3.3 Умов та Правил надання банківських послуг було передбачено, що відповідач надав банку право в будь-який момент змінити (зменшити або збільшити) кредитний ліміт, а пунктом 5.3 було передбачена можливість односторонньої зміни тарифів та інших невідємних частин договору за умови інформування позичальника шляхом надання виписки по картковому рахунку на умовах, зазначених у п. 4.9 Умов та правил надання банківських послуг та у п. 5.8 Правил користування платіжною карткою.
На підставі п. 4.6 Умов та прави надання банківських послуг відповідач доручив банку здійснювати списання грошових коштів з його рахунків, відкритих у валюті кредитного ліміту, в межах суми, що підлягає сплаті банку за даним договором, при настанні строків платежів, а також списання грошових коштів з картрахунку у разі настання строків платежів за іншими договорами клієнта в межах, встановлених договорами (договірне списання), в межах платіжного ліміту картрахунку.
Згідно пунктів 6.5, 6.6, 6.7 Умов та правил надання банківських послуг відповідач зобовязався погашати заборгованість за кредитом, процентами за його використання, по перевитраті платіжного ліміту, а також оплачувати комісії на умовах, передбачених кредитним договором; у разі невиконання зобовязань на вимогу банку виконати зобовязання з повернення кредиту; слідкувати за витратами коштів в межах платіжного ліміту з метою запобігання виникнення овердрафту.
При порушенні позичальником строків платежів по кожному з грошових зобовязань більше, ніж на 120 днів, відповідач, згідно п. 8.6 Умов та правил надання банківських послуг, зобовязався сплатити банку штраф в розмірі 500 грн. + 5% від заборгованості за кредитним договором.
Згідно зі ст. 526 ЦК України зобовязання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства.
Згідно ч. 1 ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк зобовязується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобовязується повернути кредит та сплатити проценти.
Згідно ст. 1050 ЦК України, якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобовязаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 ЦК України.
Згідно ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобовязання. Боржник який прострочив виконання зобовязання, на вимогу кредитора зобовязаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів на встановлений договором або законом.
З урахуванням викладеного, суд вважає, що з відповідача на користь позивача має бути стягнуто 109068,18 грн. заборгованості за кредитним договором.
Відповідно ст. 141 ЦПК України з відповідача має бути стягнуто на користь позивача сплачений судовий збір.
Керуючись статтями 10, 12, 13, 141, 259, 263-265, 280- 282 ЦПК України, суд
Задовольнити позов Публічного акціонерного товариства Комерційний банк "ПриватБанк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач може оскаржити заочне рішення шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення суду набирає законної сили після закінчення строків подання відповідачем заяви про перегляд заочного рішення або позивачем та іншими учасниками справи апеляційної скарги, якщо заяву та апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Суддя Г.А. Байбара.