Провадження №2/523/4965/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" грудня 2018 р. м. Одеса

Суддя Суворовського районного суду м. Одеси Дяченко В.Г., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 (АДРЕСА_1) до Житлово-будівельного кооперативу «Іллічівський-19» (м. Одеса, вул. Балківська, 30А,), ОСОБА_2 (АДРЕСА_1) про визнання недійсними та скасування довідки про виплату паю і запису про її державну реєстрацію, визнання права особистої приватної власності,-

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшов позов ОСОБА_1 до Житлово-будівельного кооперативу «Іллічівський-19», ОСОБА_2 про визнання недійсними та скасування довідки про виплату паю і запису про її державну реєстрацію, визнання права особистої приватної власності.

Позовна заява подана з додержанням вимог статей 175, 177 ЦПК України.

Підстави для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження у справі, передбачені статтями 185-186 ЦПК України, відсутні.

Частиною другою статті 19 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Суд приходить до висновку про розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 196 ЦПК України, для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Щодо вимоги представника позивача про відстрочення від сплати судового збору, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 та ч. 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, повязаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно з нормами ст.8 Закону України «Про судовий збір», визначено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сімї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена;

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоровю.

До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону - ч.4 ст. 177 ЦПК України.

Пунктом 27 Постанови Пленуму ВССУ № 10 від 10 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» визначено, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сімї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сімї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Суд звертає увагу позивача, що ціна позову має бути визначена виходячи з суми дійсної вартості спірного нерухомого майна, на час звернення до суду, однак висновок про оцінку нерухомого майна в матеріалах позовної заяви відсутній.

Відповідно до п. 2 ч.1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Відповідно до ч.2 ст. 176 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент предявлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

За змістом п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (на час подання позову - не менше 704,80 грн. та не більше 8810,00 грн.).

З огляду на викладене, суд вважає, що необхідно попередньо визначити розмір судового збору в розмірі 50% від 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме 4405,00 грн., з наступним стягненням недоплаченого судового збору відповідно до ціни позову, яка буде встановлена судом при вирішенні справи.

Отже, позивачу необхідно сплатити судовий збір за вимогу майнового характеру у розмірі 4405,00 грн. та за вимогу немайнового характеру у розмірі 704,80 грн., загальна сума судового збору становить 5109,80 грн.

Враховуючи вказані норми та предмет спору суд приходить до висновку про необхідність відстрочити сплату судового збору до ухвалення судового рішення у справі.

Керуючись ст.ст. 4, 19, 175, 177, 187, 260, 274-279 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Попередньо визначити розмір судового збору за позовом ОСОБА_1 - за вимогу майнового характеру у розмірі 4405,00 грн. та за вимогу немайнового характеру у розмірі 704,80 грн., загальна сума судового збору становить 5109,80 грн.

Відстрочити сплату судового збору ОСОБА_1 за його позовом до Житлово-будівельного кооперативу «Іллічівський-19», ОСОБА_2 про визнання недійсними та скасування довідки про виплату паю і запису про її державну реєстрацію, визнання права особистої приватної власності - до ухвалення судового рішення у справі.

Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 (АДРЕСА_1) до Житлово-будівельного кооперативу «Іллічівський-19» (м. Одеса, вул. Балківська, 30А,), ОСОБА_2 (АДРЕСА_1) про визнання недійсними та скасування довідки про виплату паю і запису про її державну реєстрацію, визнання права особистої приватної власності.

Призначити у справі підготовче засідання на 19 лютого 2019 року на 09:10 годину, в залі судових засідань № 7 в приміщенні Суворовського районного суду м. Одеси.

Відповідач має право протягом пятнадцяти днів з дня вручення ухвали подати в суд відзив на позовну заяву, в якому зазначити обставини, які визнаються відповідачем, заперечення (за наявності) щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, з якими відповідач не погоджується, із посиланням на відповідні докази та норми права, з долученням документів та інших доказів.

Копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана (надана) іншим учасникам справи одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду.

До відзиву додається документ, що підтверджує надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

До відзиву, підписаного представником відповідача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника відповідача.

У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити справу за наявними матеріалами.

Роз'яснити відповідачу, що відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України у строк для подання відзиву він має право пред'явити зустрічний позов; позивачу, що він має право надати відповідь на відзив у п'ятиденний строк з часу отримання відзиву.

Роз'яснити учасникам справи, що відповідно до ч. 1 ст. 212 ЦПК України, вони мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщенням суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов'язковою.

Копію ухвали про відкриття провадження у справі надіслати учасникам справи, відповідачу, разом з копією позовної заяви та копіями доданих до неї матеріалів.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет: https://court.gov.ua/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала про відкриття провадження у справі може бути оскаржена щодо визначення підсудності, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає. Апеляційна скарга подається учасниками справи до апеляційного суду Одеської області через Суворовський районний суд м. Одеси протягом пятнадцяти днів.

Суддя: