ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Постанова

Іменем України

8 листопада 2018 року

м. Харків

Справа № 628/2979/17

Провадження № 22-ц/818/1170/18

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого Кругової С.С.,

суддів Маміної О.В., Пилипчук Н.П.

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1

відповідач - Акціонерна компанія «Харківобленерго» в особі Куп'янського районного відділення «Харківенергозбут», Акціонерна компанія «Харківобленерго»

розглянувши в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами в приміщенні суду в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерної компанії «Харківобленерго» в особі Куп'янського районного відділення «Харківенергозбут», Акціонерної компанії «Харківобленерго» про захист прав споживача, визнання недійсними акту про порушення та протоколу засідання комісії по розгляду актів порушення ПКЕЕН, звільнення від сплати збитків, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Куп'янського міськрайонного суду Харківської області від 22 червня 2018 року, ухвалене суддею Скородєловою В.В.,

в с т а н о в и в:

У листопаді 2017 року позивач звернувся до суду з позовом, в якому просив визнати акт про порушення від 29 серпня 2017 року №210037, складеним з порушенням «Правил користування електричною енергією для населення» затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 р. № 1357 недійсним; визнати протокол №210037 засідання комісії про розгляд актів порушення ПКЕЕН від 22.09.2017р. складеним з порушенням «Правил користування електричною енергією для населення», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 р. №1357 недійсним; звільнити від сплати збитків, спричинених АК «Харківобленерго» у розмірі 1504,76 грн. у зв'язку з визнанням недійсним протоколу №210037 засідання комісії про розгляд актів порушення ПКЕЕН від 22.09.2017р.

Позовна заява мотивована тим, що у складеному працівниками Куп'янського районного відділення «Харківенергозбут» акті про порушення від 29.08.2017 року №210037 зазначено, що він складений «за участю споживача (уповноваженої ним особи) ОСОБА_1, паспорт НОМЕР_1, виданим Куп'янським МРВ УМВС України в Харківській області - власник ОСОБА_2 - представник, проте станом на 29.08.2017 року ОСОБА_1 знаходився за межами України, а саме: у Російській Федерації, що підтверджується бланком «Уведомления о прибытии иностранного гражданина или лица без гражданства в место прибытия», відповідно до якого він прибув до РФ 03.08.2017 року, а дата виїзду зазначається, як 24.10.2017 року, тобто у період часу з 03.08.2017 року по 24.10.2017 року позивач був за межами України і ніяк не міг відмовитися від підписання.

Позивач зазначає, що своїй дружині ОСОБА_2 не надавав ніяких документів на представництво його інтересів у складанні актів про порушення чи вирішення питань, пов'язаних з наданням житлово-комунальних послуг, тощо.

Зазначає, що під час встановлення та складання акту про порушення, представники Куп'янського районного відділення «Харківенергозбут» не запросили ні сусідів, ні дружину позивача, яка знаходилась вдома, а просто зняли прилад обліку та почали складати акт про порушення, зі слів дружини вона вийшла з квартири, коли прилад обліку електроенергії вже був знятий і зірваної пломби вона не бачила, у серпні 2017 року з прибором обліку все було нормально, всі пломби були цілі та не пошкодженні.

ОСОБА_1 вказує, що він не може забезпечити збереження засобу обліку та пломб, який знаходиться у тамбурі, оскільки у його приватній власності не знаходиться тамбур перед квартирою, він не виділений, як його приватна власність, цим тамбуром він не володіє на підставі сумісної власності, це є об'єктом загального користування.

Позивач вважає, що при складанні акту про порушення та протоколу, були порушені його права споживача, а тому протокол та акт підлягають скасуванню як недійсні, оскільки складені з порушенням.

Рішенням Куп'янського міськрайонного суду Харківської області від 22 червня 2018 року у задоволенні позову відмовлено.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що позовні вимоги та доводи позивача не підтверджені належними доказами, складений акт № 210037 від 29.08.2017, який відповідає вимогам нормативних актів, не був оскаржений позивачем у встановленому законом порядку, та в якому відображено про відмову в його підписання споживачем дружиною позивача - ОСОБА_2, яка мешкає за даною адресою та є фактично споживачем послуг. Позивачем, будь-яких експертних висновків, які б спростовували як факт порушення, зафіксований актом, так і правильність розрахунку донарахування за актом у сумі 1504,76 грн. не надавалось.

Не погоджуючись з рішенням суду ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення, яким задовольнити його позовні вимоги у повному обсязі.

Апеляційна скарга мотивована тим, що судом неповно з'ясовано обставини, що мають значення для справи, висновки суду не відповідають обставинам справи, порушено та неправильно застосовано норми матеріального та процесуального права.

Вважав, що суд не встановив чи має позивач достатні знання для втручання в роботу приладу обліку шляхом паяння перетинки між першою та другою клемами.

Суд першої інстанції безпідставно не застосував всі норми Правил користування електроенергією для населення, які регулюють встановлення відповідальності за прилади обліку.

Зазначає, що суд залишив поза увагою той факт, що відповідачами не було надано акту про збереження пломб, що є підтвердженням того, що акт та протокол складені на іншу особу та не ту особу притягнуто до відповідальності.

Суд ухвалюючи рішення встановив факт порушення, а не перевірив правильність складання акту та протоколу засідання комісії, допустивши упередженість не розглянувши справу по суті позовних вимг.

У відзиві на апеляційну скаргу представник відповідача просить рішення суду першої інстанції залишити без змін, вказуючи про те, що судом першої інстанції повно досліджено всі надані матеріали та ухвалене законне та обґрунтоване рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши доповідь судді, обговоривши доводи апеляційної скарги та дослідивши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

Судом встановлено, що відповідно свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 01.07.2010 року та довідки №565, виданою у грудні 2017 р. ОСББ «Вікторія-11» ОСОБА_1 на праві приватної власності належить квартира АДРЕСА_2 та за даною адресою мешкають крім нього його дружина ОСОБА_2 і інші особи (а.с. 7, 8,76).

16 травня 2008 року між АК «Харківобленерго» та ОСОБА_1 укладено договір №601787 про користування електричною енергією. (а.с. 51, 52).

Працівниками АК «Харківобленерго» «Харківенергозбут» 29 серпня 2017 року був встановлений факт недообліку електричної енергії та 29.08.2017 та складено акт №210037 про порушення п. 42 ПКЕЕН забезпечення збереження приладу обліку, пломб на ньому у разі розміщення засобу обліку в квартирі або іншому об'єкті споживача», згідно якого встановлено, що споживач при користуванні електричною енергією за адресою: АДРЕСА_1 допустив порушення.

В акті зазначено, що прилад обліку знаходиться у тамбурі багатоквартирного житлового будинку за № 11 смт. Ківшарівка та на даному приладі обліку електричної енергії, виявлено підключену перемичку, яка шунтує токове коло приладу обліку № 03021460. Прилад обліку знятий, укладений у пакет, пакет опломбований пломбою АК ХОЕ 16712564 (а.с.10-11), крім того при складені акту № 210037 порушень ПКЕЕН була проведена фотофіксація працівниками «Харківенергозбут» в присутності інших осіб, вказаного вище порушення (а.с. 23-26).

У пункті 9 Акту № 210037 зазначено час, дату, адресу за якою проводиться комісія по розгляду актів про порушення. Згідно п. 53 ПКЕЕ побутовий споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє побутового споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час та дату. (а.с. 11) про що споживачу ОСОБА_1 було надіслано повідомлення від 31.08.2017 р., яке було отримано ним 21.09.2017 р. (а.с. 53-56)

22 вересня 2017 року було згідно протоколу № 210037 здійснено засідання комісії по розгляду актів порушення ПКЕЕн, відповідно до висновку якого визначений обсяг недорахованої електроенергії, складає 1044 кВТ/г; збитки спричинені АК «ХОЕ», внаслідок порушень споживачем ПКЕЕн, пошкодження приладу обліку, згідно рахунку № від 22.09.2017 р. складає 1504,76 грн. (а.с. 12).

Відповідно до відривної частини бланку «Уведомления о прибытии иностранного гражданина или лица без гражданства в место прибытия», строк прибування ОСОБА_1 у РФ вказано до 24.10.2017 року. (а.с. 9).

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про захист прав споживачів» споживачем є фізична особа, яка придбаває, замовляє, використовує або має намір придбати чи замовити продукцію для особистих потреб, безпосередньо не пов'язаних з підприємницькою діяльністю або виконанням обов'язків найманого працівника.

Згідно з положеннями пункту 22 статті 1 Закону України «Про захист прав споживачів» споживачем вважається фізична особа, яка придбаває, замовляє, використовує або має намір придбати чи замовити продукцію для особистих потреб, безпосередньо не пов'язаних з підприємницькою діяльністю або виконанням обов'язків найманого працівника, у тому числі й у фінансовій галузі.

Відповідно до статті 509 ЦК України зобов'язання правовідносини, в яких одна сторона повинна виконати на користь іншої сторони певні дії, а друга сторона має право вимагати виконання цього зобов'язання, при цьому, як визначено статтею 526 Цивільного кодексу України, зобов'язання повинні виконуватись належним чином, відповідно до умов договору й вимог Цивільного кодексу, інших актів цивільного законодавства.

Статтею 1 Закону України «Про електроенергетику» визначено, що фізична особа, яка використовує енергію для власних потреб на підставі договору, є споживачем електричної енергії.

Пунктом 42 Правил користування електричною енергією для населення (далі - ПКЕЕН), затверджених постановою Національної комісії з регулювання електроенергетики України від 26.07.1999 року № 1357, передбачено, що споживачі електричної енергії зобов'язані дотримуватись вимог нормативно-технічних документів та договору, забезпечувати технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів, забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об'єкті споживача, оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та ПКЕЕН, надавати розрахункові документи на вимогу представників енергопостачальника для перевірки правильності оплати та відповідності записів у них показанням приладу обліку тощо.

Згідно п. 48 ПКЕЕН споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію, порушення правил користування електричною енергією, ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії, розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку, пошкодження приладу обліку, розукомплектування та пошкодження об'єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об'єктів, насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обов'язки.

Пунктом 37 ПКЕЕН встановлено, що енергопостачальник має право, зокрема, перевіряти справність приладу обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку.

Відповідно до п. 53 ПКЕЕН, у разі виявлення уповноваженими представниками постачальника електричної енергії порушення цих правил, на місця виявлених порушень у присутності споживача оформляється акт порушень, в якому мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недорахованої електричної енергії або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, які необхідно для усунення виявлених порушень. Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. У разі відмови підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками енергопостачальника електричної енергії. Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підпису.

Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулювалися ст. ст. 714 ЦК України, ст.24-27 Закону України «Про електроенергетику» (в редакції на час виникнення спірних правовідносин), Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 (далі - Правила), та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562 (далі - Методика).

Відповідно до ст. 611 ЦК України в разі порушення зобовязань настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Відповідно до ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» (в редакції на час виникнення спірних правовідносин) споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України. Споживач енергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів, згідно з умовами договору.

За змістом частини другої статті 27 Закону України «Про електроенергетику» (в редакції на час виникнення спірних правовідносин) та пункту 48 Правил користування електричною енергією для населення правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.

Пунктом 37 зазначених Правил передбачено, що енергопостачальник має право, зокрема перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією; тимчасово припиняти постачання електричної енергії або відключати споживача від мережі без його згоди у випадках, передбачених пунктами 34 і 35 цих Правил.

Згідно ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Стаття 15 ЦК України передбачає право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа також має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного судочинства.

Згідно із с.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Доводи апеляційної скарги спростовуються матеріалами справи. Судовим розглядом встановлено, що лічильник знаходиться в тамбурі до якого двері були зачинені, тому посилання позивача, що він не несе відповідальності за цілісність пломби на лічильнику, судова колегія не приймає.

Інші доводи також не свідчать про ухвалення судом першої інстанції рішення з порушенням норм процесуального та матеріального права.

Судом достовірно встановлено наявність факту втручання в роботу лічильника, яке сприяло обліку спожитої електроенергії на користь позивача, тому посилання його на те, що втручання було здійснено сторонніми особами і він не може нести за це відповідальність, судова колегія відхиляє.

Таким чином, висновок суду першої інстанції про відмову у задоволенні позовних вимог є законним та обґрунтованим, суд надав належну оцінку наданим суду доказам і дійшов правильного висновку.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов'язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов'язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов'язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (PRONINA v. UKRAINE, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Згідно ч.1 ст. 375 ЦПК України розглянувши скаргу на ухвалу суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм процесуального права.

Керуючись ст. ст. 367, 374, 375, 381, 382, 383, 384, 390, 391 ЦПК України суд, -

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Куп'янського міськрайонного суду Харківської області від 22 червня 2018 року- залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня прийняття, в силу ст. 389 ЦПК України оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий С.С. Кругова

Судді О.В. Маміна

Н.П. Пилипчук

повний текст постанови

складено 8 листопада 2018 року