Житомирський апеляційний суд
Справа №291/386/18 Головуючий у 1-й інст. Руденко З. Б.
Категорія 24 Доповідач Коломієць О. С.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 листопада 2018 року Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючого судді Коломієць О.С.

суддів Талько О.Б., Шевчук А.М.

за участю секретаря

судового засідання Добровольської Т.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі цивільну справу № 291/386/18 за позовом Акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Житомиробленерго» до ОСОБА_2 про відшкодування збитків

за апеляційною скаргою Акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Житомиробленерго» на рішення Ружинського районного суду Житомирської області від 25 липня 2018 року, яке ухвалено суддею Руденко З.Б. в смт Ружині

в с т а н о в и в:

У квітні 2018 року позивач звернувся до суду з позовом, в якому просив суд стягнути з відповідача вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення Правил користування електричною енергією в сумі 107170 грн. 73 коп. В обґрунтування позову зазначив, що відповідач, за умовами Договору про постачання електричної енергії №192 від 06.12.2007 р., є споживачем електричної енергії. 15.02.2018р. під час проведення перевірки приладу обліку ОСОБА_2 по АДРЕСА_1 представниками позивача було виявлено порушення п.10.2.26 ПКЕЕ, а саме: зрив пломби енергопостачальної компанії з захисного екрану з ввідного рубильника та електролічильника на КТП-431.

За результатами перевірки, представниками позивача був складений акт про порушення ПКЕЕ, який був розглянутий 27.02.2018 р. на засіданні комісії, та за результатами якого згідно п.2.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії визначено обсяг не облікованої електричної енергії в сумі 107170 грн.73 коп., яку позивач і просив стягнути з відповідача.

Рішенням Ружинського районного суду Житомирської області від 25 липня 2018 року в задоволенні позовних вимог відмовлено.

В апеляційній скарзі АТ «Житомиробленерго» посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, невідповідність його висновків обставинам справи, просить оскаржуване рішення скасувати і ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги повністю. В обґрунтування скарги апелянт посилається на те, що суд, фактично встановивши порушення відповідачем відповідних Правил, не надав належної правової оцінки тій обставині, що ПКЕЕН заборонено будь-яке несанкціоноване втручання з боку споживача у засоби обліку. Споживач має нести відповідальність не лише в разі втручання в роботу лічильника, а і у випадку відсутності пломб.

Відповідачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому він просить залишити скаргу без задоволення, так як викладені в ній доводи є безпідставними та необґрунтованими. У зв'язку з викладеним, просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог апеляційної скарги, суд приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення із таких підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 з 17.04.1996 р. до 21.04.2013 р. був фізичною особою-підприємцем, що стверджується записами в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських організацій (а.с.23).

06.12.2007 р. між ФОП ОСОБА_2 та позивачем було укладено договір № 192 про постачання електричної енергії споживачам, відповідно до якого постачальник - ВАТ «ЕК «Житомиренерго» зобов'язувався постачати споживачу - ФОП ОСОБА_2 електричну енергію на умовах, визначених вказаним договором, і сторони зобов'язалися виконувати умови цього Договору з додатками до нього (а.с.8-22).

Строк дії Договору згідно п. 10.1 Договору до 31.12.2007 р., набирає чинності з дня його підписання та вважається щорічно продовженим, якщо за місяць до закінчення строку не буде заявлено однією із сторін про відмову від цього Договору або про його перегляд.

Пунктом 2.4 вказаного Договору передбачено, що у разі звільнення споживачем, займаного приміщення, реорганізації, ліквідації (у т.ч. банкрутства), відчуження в будь-який спосіб займаного приміщення споживач зобов'язаний повідомити постачальника за 20 діб до дня зміни власника приміщення включно, а постачальник зобов'язаний припинити постачання електричної енергії з дня звільнення споживачем приміщення.

Однак в порушення умов Договору, ОСОБА_2 вказаний обов'язок не виконав, та не повідомив позивача про припинення діяльності як фізичної особи-підприємця з квітня 2013 року, в зв'язку з чим сторони продовжили виконання умов вказаного Договору.

22.05.2017 р. на ТП-431 проведені ремонтні роботи, по закінченню яких здійснено пломбування, зокрема, і кришки захисного екрану. Складеним Актом № 0039708 про пломбування та технічну перевірку засобів обліку електричної енергії, кришку захисного екрану опломбовано пломбою с35692146, яку разом з іншими 5-ма пломбами передано на відповідальне зберігання ОСОБА_2 (а.с.30).

15.02.2018 р. під час проведення перевірки засобів обліку електричної енергії працівниками ПАТ «ЕК «Житомиробленерго» виявлено порушення п.10.2.26 Правил користування електричною енергією: «зрив пломби енергопостачальної компанії з захисного екрану з ввідним рубильником та електролічильником». За даним фактом складено Акт № 019480 про порушення ПКЕЕ.

На засіданні комісії Ружинського РЕМ ВАТ «ЕК «Житомиробленерго» з розгляду актів про порушення ПКЕЕН, рішення якої оформлене протоколом № 2 від 27.02.2018р. ОСОБА_2 нараховано вартість недорахованої електроенергії 42027 кВт в розмірі 107170,73 грн. Засідання комісії відбулось без участі споживача.

Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з безпідставності вимог та того, що позивачем не надано доказів необхідності встановлення пломби на захисному екрані КТП-431, так само не надано доказів втручання споживача до струмоведучих частин засобу обліку або будь-яких інших дій, що могли призвести до безоблікового споживання електричної енергії.

Такі висновки суду є вірними виходячи з наступного.

Відповідно до частини першої статті 526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно з частинами першою та другою статті 614 ЦК України особа, яка порушила зобов'язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов'язання.

Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов'язання.

У разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст. 714 ЦК України, ст.ст.24-27 ЗУ «Про електроенергетику», Правилами та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 31.07.96 № 28 (у редакції постанови НКРЕ від 17.10.2005 № 910).

Частиною 4 статті 26 Закону передбачено, що споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та Правил користування електроенергією, затверджених Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 6.40 Правил, які діяли на момент виникнення правовідносин, у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКПРЕ України № 562 від 04 травня 2006 року.

Згідно з частинами першою та другою пункту 6.41 Правил, які діяли на момент виникнення правовідносин, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень. В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недорахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, які необхідно вжити для усунення допущених порушень.

За приписами пунктів 3.2, 3.3 Правил, які діяли на момент виникнення правовідносин, відповідальність за технічний стан засобів обліку несе та організація, на балансі якої вони перебувають, або організація, яка здійснює їх експлуатацію на підставі відповідного договору. Відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

Пунктом 1.2 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією передбачено, що вона застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом (електропередавальною організацією) при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією та/або виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об'єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку. У разі своєчасного (до виявлення порушення представниками енергопостачальника) письмового повідомлення споживачем енергопостачальника про виявлені ним пошкодження приладів (систем) обліку, пошкодження або зрив пломб та за відсутності явних ознак втручання в роботу приладів (систем) обліку Методика не застосовується.

Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕ: порушення цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка тощо), порушення цілісності гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал (далі - порушення пломб), або відсутності на приладах обліку пломб з відбитками тавр про повірку приладів обліку (за умови наявності акта про збереження пломб, складеного в порядку, установленому ПКЕЕ, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження приладів обліку, установлених пломб, та за умови втручання споживача в роботу приладів обліку).

Отже, за відсутності спричиненої певним порушенням можливості споживання не облікованої електроенергії, визначення її обсягу та вартості є безпідставним, оскільки, як вбачається з назви пункту 1.1 та розділу 2 наведеної Методики, вона встановлює порядок для визначення обсягу та вартості саме не облікованої електроенергії.

Тобто, крім встановлення окремого порушення ПКЕЕ - факту зриву пломби, необхідно довести можливість споживання споживачем внаслідок цього не облікованої електроенергії.

Однак можливість безоблікового споживання електроенергії відповідачем внаслідок відсутності пломби на захисному екрані з ввідного рубильника та електролічильника за відсутності пошкодження інших пломб, є лише припущенням позивача, на підтвердження якого він не надав суду доказів.

Однак з акту № 019480 про порушення від 15 лютого 2018 року вбачається, що жодних пошкоджень приладів обліку електроенергії, пошкоджень інших чотирьох пломб, слідів втручання в нього або ділянок самовільного підключення тощо під час проведення перевірки не встановлено.

Відповідно до листа Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики за № 5382/26/47-13 від 05 серпня 2013 року, факт втручання споживача в роботу приладів обліку, факт пошкодження пломб та/або приладів обліку має бути підтверджений експертизою.

Згідно з п. 15 ПКЕЕ для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів № 1357 від 26 червня 1999 року, пошкоджені прилади обліку, а також прилади обліку із зірваними або пошкодженими пломбами підлягають експертизі, що проводиться комісією у складі представників енергопостачальника та територіальних органів Держспоживстандарту або спеціалізованими організаціями (підприємствами), які мають право на проведення відповідної перевірки, із залученням представників Держспоживстандарту.

Експертизи електролічильника чи експертизи інших дооблікових пристроїв, з метою виявлення ознак можливого безоблікового споживання електроенергії не проводилось. У зв'язку з чим, посилання представника позивача на покази свідків, які підтверджували можливість відповідача без обліково споживати електричну енергію через відсутність пломби на захисному екрані з ввідного рубильника та електролічильника є необгунтованим.

Таким чином, суд першої інстанції дійшов законного та обґрунтованого висновку, що при встановленні факту наявності порушення відповідачем ПКЕЕ, які діяли на момент виникнення правовідносин, а саме: зриву пломби з захисного екрану з ввідного рубильника, позивачем не доведено та не надано доказів щодо спричинення цим порушенням відповідних наслідків у вигляді можливого споживання позивачем не облікованої електроенергії внаслідок зазначеного порушення.

Європейський суд з прав людини в рішенні у справі «Серявін та інші проти України» вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов'язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов'язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов'язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

Названий Суд зазначив, що, хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов'язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Трофимчук проти України»).

Таким чином, посилання та доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження в якості підстав скасування оскаржуваного судового рішення під час апеляційного провадження.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Рішення суду ухвалене з додержанням норм матеріального і процесуального права, підстави для його скасування відсутні.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 376, 381-384 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Житомиробленерго» залишити без задоволення, а рішення Ружинського районного суду Житомирської області від 25 липня 2018 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 08 листопада 2018 року.

Головуючий Судді