Справа № 564/130/18
Костопільський районний суд Рівненської області у складі:
головуючий суддя Левчук В.В.
секретар судового засідання Зберун К.Ф.
прокурора Барілов Д.В.
представника позивача ОСОБА_1
відповідача не з'явився
В судовому засіданні прокурор позовні вимоги підтримав в повному обсязі з підстав зазначених у позовній заяві. Також пояснив суду, що постанова про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності не оскаржена. Відповідач штраф не сплатив та спричинену шкоду не відшкодував.
Представник Костопільського лісгоспу Державного підприємства "Львівський військовий лісокомбінат" в судовому засіданні позовні вимоги підтримав.
Відповідач повторно у судове засідання не з'явився, причини неявки суду не повідомив. Про дату, час та місце розгляду справи відповідача було повідомлено належним чином.
Відповідно до ч.4 ст.223 Цивільного процесуального кодексу України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Відповідно до ч.2 ст.247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Відповідно до ч.1 ст.280 Цивільного процесуального кодексу України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не зявився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Враховуючи викладене, дійшов висновку про можливість вирішення справи на підставі наявних у ній даних, доказів та постановити заочне рішення.
Заслухавши пояснення прокурора, представника позивача, дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.
Згідно акту огляду місця вчинення правопорушення лісового законодавства складеного 29.08.2017 року інженером з охорони лісу Костопільського лісгоспу Державного підприємства "Львівський військовий лісокомбінат" ОСОБА_3, 29.08.2017 року у Козлинському лісництві було виявлено самовільну порубку лісу, а саме одинадцяти дерев породи береза. На місці затримано ОСОБА_2, у якого виявлена підвода на якій була загружена вказана лісопродукція. Від дачі пояснень ОСОБА_2 відмовився.
Постанова про накладення адміністративного стягнення не оскаржувалась та набрала чинності.

ДП «Львівський військовий лісокомбінат» Костопільський лісгосп здійснено розрахунок розміру заподіяної шкоди лісовому господарству самовільною рубкою лісу, згідно якого сума нанесеної шкоди становить 15131,18 грн. При розрахунку нанесеної шкоди використано Постанову Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 року №665 "Про такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісовому господарству" з урахуванням індексу інфляції споживчих цін за 2016 рік.

Надаючи правову кваліфікацію спірним правовідносинам, суд враховує наступне.

Статтею 131-1 Конституції України визначено, що в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно вимог ст.23 Закону України "Про прокуратуру", представництво прокурором інтересів громадян або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Відповідно до ст.ст. 6, 51 Лісового кодексу України усі ліси України є власністю держави, а спеціальне використання лісових ресурсів здійснюється за спеціальним дозволом лісорубним квитком (ордером) або лісовим квитком.

Відповідно до п. 9 постанови Пленуму Верховного Суду України від 10 грудня 2004 року №17 "Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля" незаконно добута деревина може бути результатом незаконної порубки лісу, за скоєння якої наступає кримінальна відповідальність згідно зі ст.246 Кримінального кодексу України. Незаконною вважається й порубка, яка здійснювалася з порушенням нормативних актів, які регулюють порядок порубки дерев і чагарників. Визнається незаконною порубка дерев і чагарників, вчинена: без відповідного дозволу; за дозволом, виданим із порушенням чинного законодавства; до початку чи після закінчення установлених у дозволі строків; не на призначених ділянках чи понад установлену кількість; не тих порід дерев, які визначені в дозволі; порід, вирубку яких заборонено

Згідно ст.100 Лісового кодексу України підприємства, установи, організації і громадяни, зобов'язані відшкодувати шкоду, заподіяну лісу внаслідок порушення лісового законодавства у розмірі і порядку, визначеному законодавством України.

Відповідно до ст.68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим законом та іншими законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.

Стаття 107 Лісового кодексу України зобов'язує підприємства, установи, організації і громадян відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.

Статтею 1166 Цивільного Кодексу України передбачено, що майнова шкода, заподіяна діями фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою яка її завдала. Необхідною умовою для настання деліктної відповідальності є наявність складу правопорушення: а саме протиправної поведінки, шкідливого результату, причинного зв'язку та вини особи, яка заподіяла шкоду.

Статтею 47 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" передбачено формування місцевих фондів охорони навколишнього природного середовища за рахунок частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Відповідно до ст.69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Відповідно до ст.7 Лісового Кодексу України, ліси, які знаходяться на території України, є об'єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника на ліси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених Конституцією України.

Вина відповідача ОСОБА_2 повністю підтверджується постановою про вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого ст.65 КУпАП, яка на час розгляду є чинною, ніким не оскаржувалася. Судом встановлено наявність шкоди, протиправність дій відповідача та причинний зв'язок між протиправними діями відповідача та спричиненою шкодою.

Добровільно завдана шкода відповідачем не відшкодована, докази відшкодування суду не надано. Враховуючи, що ОСОБА_2 було заподіяно навколишньому природному середовищу шкоду, яка виразилася в незаконній рубці чотирьох дерев породи граб, суд вважає, що заподіяна шкода підлягає відшкодуванню.

Відповідно до ч.1 ст.141 Цивільного процесуального кодексу України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Відповідно до ст.4 Закону України "Про судовий збір", ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст.7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2018 рік", станом на 01.01.2018 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становив 1762,00 грн.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.176 Цивільного процесуального кодексу України, ціна позову у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.

Позивачем при поданні позовної заяви сплачено 1762,00 грн. судового збору, що підтверджується платіжним дорученням №7712 від 23.01.2018 року /а.с.1/. Таким чином, витрати по сплаті судового збору в сумі 1762,00 грн. підлягають стягненню з відповідача на користь Костопільського лісгоспу державного підприємства "Львівський військовий комбінат".

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 49, 142, 176, 206, 211, 258, 259, 263-265, 268, 273, 352, 354 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву заступника військового прокурора Рівненського гарнізону в інтересах держави Міністерства оборони України в особі Державного підприємства "Львівський військовий лісокомбінат" в особі Костопільського лісгоспу Державного підприємства "Львівський військовий лісокомбінат" до ОСОБА_2 про стягнення 15131,18 грн. шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу незаконною порубкою лісу задоволити.

Стягнути із ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_1; зареєстрований за адресою ІНФОРМАЦІЯ_2) на користь Костопільського лісгоспу державного підприємства "Львівський військовий комбінат" (; адреса 35000, м. Костопіль, вул. Рівненська,70, р/р э8821 в ПАТ КБ "Приватбанк", МФО 333391) 15131 /пятнадцять тисяч сто тридцять одну/ грн. 18 коп. у відшкодування шкоди, спричиненої навколишньому природному середовищу.

Стягнути із ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_1; зареєстрований за адресою ІНФОРМАЦІЯ_2) на користь Костопільського лісгоспу державного підприємства "Львівський військовий комбінат" (; адреса 35000, м. Костопіль, вул. Рівненська,70, р/р э8821 в ПАТ КБ "Приватбанк", МФО 333391) 1762 /одну тисячу сімсот шістдесят дві/ грн. витрат на судовий збір за подання позовної заяви.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивач може оскаржити заочне рішення в апеляційному порядку у загальному порядку.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду Рівненської області через Костопільський районний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 /тридцяти/ днів з дня вручення повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СуддяОСОБА_4