справа №619/1700/17
провадження №2-п/619/18/18
У Х В А Л А

25 квітня 2018 року Дергачівський районний суд Харківської області

у складі:

Головуючого: судді Кононихіної Н. Ю.

При секретарі: Мєщан І. О.

Розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дергачі

заяву ОСОБА_1 «про скасування заочного рішення»

у цивільній справі за позовом

ОСОБА_2 до ОСОБА_1 «про стягнення матеріальної шкоди»,

встановив

Заочним рішенням Дергачівського райсуду Харківської області від 05 жовтня 2017 року позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 «про стягнення матеріальної шкоди» задоволено.

29.03.2018 року відповідач ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про скасування заочного рішення по тим підставам, що він не отримував повісток про виклик до судового засідання, копію заочного рішення отримав тільки 27.03.2018 року, у той же момент зміг ознайомитися з матеріалами цивільного провадження. По суті рішення суду є неправомірним, так як по справі не доведений ніякими доказами розмір матеріальної шкоди.

Таким чином заочне рішення суду по справі підлягає скасуванню, за будь-яких обставин є незаконним.

У судовому засіданні відповідач ОСОБА_1 підтримав заявлені вимоги, наголосивши, що сторона позивача не надала суду належних та допустимих доказів, які підтверджують наявність порушень чинного законодавства в діях відповідача.

У судовому засіданні позивач ОСОБА_2 прохав у задоволенні заяви про скасування заочного рішення суду відмовити.

Суд, вислухавши сторони, вивчивши матеріли справи, вважає, що у задоволенні заяви про скасування заочного рішення суду слід відмовити з наступних причин.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не зявився в судове засідання та не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

У матеріалах справи наявна заява відповідача від 18.07.2017 року про відкладення розгляду справи, призначеного на 25.07.2017 року, так як відповідач знаходиться за межами Харківської області. З урахуванням даних обставин суд повторно призначив справу до розгляду у судовому засіданні на 05.10.2017 року на 10.00 годину, про що сповістив відповідача, але відповідач не знайшов необхідним отримати поштову кореспонденцію, повідомлення суду повернулося з відміткою за закінченням терміну зберігання. Також відповідач не вважав за потрібне отримувати кореспонденцію суду та копію судового рішення, повідомлення суду повернулося за закінченням строку зберігання. Таким чином, відповідач, достовірно знаючи, що відносно нього у суді є і розглядається позовний матеріал не цікавився цими обставинами. Його примусила прийти до суду тільки робота державного виконавця, який почав стягнення матеріальної шкоди згідно рішення суду. Тільки тоді відповідач вирішив звернутися до матеріалів судової влади на сайті суду для зясування ситуації відносно розгляду цивільної справи.

Таким чином, суд вважає, що відповідач умисно на повторний виклик суду не зявлявся до судового засідання, про причини неявки не повідомив. Крім того, він мав можливість отримати копію рішення суду для належного оскарження у строк, вказаний в законі, але умисно цього не зробив.

Відповідно до ст. 228 ЦПК (в редакції чинні на 20.10.2017), заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Згідно ч. 2, 3 ст. 284 ЦПК України (в редакції чинній на 14.02.2018) заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Враховуючи положення вище вказаних норм, відповідач ОСОБА_1 пропустив строк на звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення без поважних причин.

Статтею 285 ЦПК України (в редакції чинній на 14.02.2018), встановлюється вимоги до заяви про перегляд заочного рішення, яке подається суду.

Відповідно до п. З ч. 2 ст. 285 ЦПК України (в редакції чинній на 14.02.2018) у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено обставини, що свідчать про поважність причини неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причини неподання відзиву і докази про це.

Відповідачем у заяві про перегляд заочного рішення, жодним чином не обґрунтовано причини неявки у судове засідання. Посилання відповідача на те, що він по вині суду не отримував судові кореспонденцію - не відповідає дійсності.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 285 ЦПК України, у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Відповідачем у заяві про перегляд заочного рішення не зазначено та не додано жодного належного та допустимого доказу, яким відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача по суті спору. Отже, відповідачем не обґрунтовано свої заперечення проти вимог позивача.

Відповідно до ч. З ст. 287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: залишити заяву без задоволення; скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Отже, враховуючи зазначену норму закону та вище викладені обставини, якими спростовано доводи відповідача у заяві про перегляд заочного рішення, суд вважає, що дана заява повинна бути залишена без задоволення, так як відповідачем не доведено обставини, які є підставою для скасування заочного рішення та призначення справи до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Керуючись ст. ст. 287,288 ЦПК України,суд

постановив

Заяву ОСОБА_1 (ІНН НОМЕР_1, проживаючого, ІНФОРМАЦІЯ_1) про скасування заочного рішення Дергачіського райсуду Харківської області від 05.10.2017 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 «про стягнення матеріальної шкоди» - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н. Ю. Кононихіна