Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" листопада 2018 р. Іллічівський районний суд м. Маріуполя Донецької області під головуванням судді Пустовойт Т. В., за участі секретаря судового засідання Родіної Н.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Маріуполі цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиту, але не враховану приладом обліку електричну енергію,

У С Т А Н О В И В:

В лютому 2018 року ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» звернулося до суду із вказаним позовом, в обґрунтування якого зазначено, що 18.11.2017 року при перевірці представниками позивача виконання вимог Закону України «Про електроенергетику» та Правил користування електричною енергією для населення за місцем проживання відповідачки в м.Маріуполі по вул.Невській, буд.13, було виявлено порушення нею ст.ст.26, 27 Закону України «Про електроенергетику» та п.п.42, 48 ПКЕЕН, що виразилося у самовільному підключенні до електромережі, що не є власністю енергопостачальника, виявити яке при проведенні контрольного огляду не мали можливості. Виявлене порушення було зафіксоване в Акті про порушення Правил користування електричною енергією для населення №216233 від 18.11.2017 року. Відповідно до діючих нормативних актів, на підставі зазначеного акту визначено обсяг та вартість спожитої, але неврахованої електричної енергії, внаслідок порушення, на загальну суму 36783,77грн. Враховуючи викладене, позивач був вимушений звернутись до суду та просив стягнути з відповідачки заборгованість за спожиту, але невраховану приладом обліку електричну енергію, у сумі 36783,77грн. та витрати зі сплати судового збору в сумі 1762,00грн.

Представники ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, які діють на підставі довіреностей, в судових засіданнях позовні вимоги підтримували, просили їх задовольнити. Додатково зазначено, що при проведенні перевірок працівники обленерго мають право здійснювати фіксацію за допомогою відеозапису. У працівників бригади при собі були відповідні посвідчення, до будинку вони потрапили з дозволу господарки. На відеозаписі зафіксовано номер лічильника, підключена розетка зупиняла роботу лічильника відповідачки. Розрахунок вартості спожитої, але неврахованої електричної енергії здійснений згідно Методики за три роки з дня виявлення правопорушення. 28.11.2018 року представник позивача до судового засідання не зявився, в матеріалах справи міститься заява з проханням розглядати справу без участі представника за наявними у матеріалах справи доказами.

Відповідачка ОСОБА_1 до судового засідання не зявилась, в матеріалах справи міститься її заява з проханням розглянути справу без її участі, в задоволенні позовних вимог відмовити.

Представник відповідачки ОСОБА_5, яка діє на підставі договору про надання правової допомоги в судовому засіданні заперечувала проти задоволення позовних вимог, надала відзив та доповнення до відзиву, згідно яких обставини викладені в акті про порушення ПКЕЕН суперечать дійсності. Так, суміжно із земельною ділянкою та будинком відповідачки, розташована земельна ділянка з будинком її родича ОСОБА_6 за адресою: тупік Мисливський, 10, який від свого приладу обліку електричної енергії за їх попередньою домовленістю провів світло до сараю, який розташований на земельній ділянці відповідачки. За користування світлом у сараї ОСОБА_6 сплачував особисто, тому ніхто самовільно не підключався до електромережі іншого абонента. Крім того, робітники обленерго зламавши двері самовільно потрапили до будинку відповідача, оскільки в той час вона після інсульту перебувала у ліжку і не могла самостійно пересуватись. Робітниками ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» проводились якісь маніпуляції з лічильниками, в ході яких лічильник ОСОБА_6, який був присутній при перевірці, почав обертатись в зворотному напрямку, однак потім щось виправили і він запрацював, але при цьому згорів холодильник та пральна машина. Також вважають, що період за який мають бути стягнуті збитки складає дванадцять календарних місяців. При розрахунку не було взято до уваги тяжкий матеріальний стан відповідачки, наявність онкологічного захворювання та перенесення інсульту. Про наявність підключення відповідачка не знала і не могла знати. Представники обленерго при здійсненні відеофіксації не питали дозволу у відповідачки. Наголосила, що відеозаписи не можуть використовуватись в якості доказів, оскільки на ньому не зафіксовано адреси порушника. Письмового розпорядження на перевірку адреси відповідача не було. На підставі викладеного просила в задоволенні позову відмовити. 28.11.2018 року представник відповідачки до судового засідання не зявилась, надала заяву з проханням розглянути справу за її відсутності.

Вислухавши пояснення сторін, свідків, дослідивши письмові матеріали справи, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, даючи оцінку запереченням сторони відповідача та доводам позивача, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення позову з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 16 Цивільного кодексу України (далі за текстом- ЦК України), кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Зокрема, частиною 1 статті 11 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Статтею 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно із частиною 1 статті 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Згідно із статтею 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (стаття 80 ЦПК України).

Судом встановлені наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Відносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, статтями 24-27 Закону України «Про електроенергетику», «Правилами користування електричною енергією для населення» (ПКЕЕН), затвердженими постановою Кабінету Міністрів України за №1357 від 26 липня 1999 року, норми яких діяли на час виникнення спірних правовідносин, «Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією», затвердженою постановою НКРЕ від 04 травня 2006 року №562.

Відповідно до статті 26 Закону України «Про електроенергетику», споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил згідно із законодавством України.

Споживач енергії зобовязаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії.

Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач.

Споживач енергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів, згідно з умовами договору.

Судом встановлено та не заперечується сторонами, що власником будинку №13 по вул.Невській в м.Маріуполі є відповідачка ОСОБА_1

Договір про постачання енергетичних ресурсів між відповідачкою, як споживачем електричної енергії, з одного боку, та енергопостачальником ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» до матеріалів справи не додано.

Проте, за вимогами п.42 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року №1357, норми якого діяли на час виникнення спірних правовідносин, (далі- Правил) споживач електроенергії зобовязаний оплачувати спожиту електроенергію та здійснювати платежі відповідно до умов договору та Правил користування електричною енергією, вносити плату за спожиту електричну енергію виключно на поточний рахунок із спеціальним режимом використання енергопостачальника в уповноваженому банку.

Із вчинених взаємних конклюдентних дій, які полягали у підключенні до електромережі, споживанні та оплаті спожитої електроенергії, між сторонами склалися фактичні договірні відносини з постачання споживачу електроенергії, на умовах, передбачених Законом України «Про електроенергетику» та Правилами, у звязку із цим у сторін виникли взаємні права та обовязки, які притаманні договірним.

За таких обставин зобовязання відповідача оплатити надані послуги виникає на підставі закону з узгоджених дій постачальника і споживача послуг. Саме до цього зводяться висновки Верховного Суду України, викладені у постановах від 30 жовтня 2013 року по справі №6-59цс13 та від 25 листопада 2014 року по справі №3-184гс14.

Згідно ч.1 ст.316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

За ч.ч.4, 5 ст.ст.319, 322 ЦК України власність зобовязує, власник зобовязаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом, і не може використовувати право власності на шкоду правам та інтересам суспільства.

Отже, будучи власником будинку, відповідачка на підставі вказаних норм законодавства є споживачем послуг, які надаються ПАТ ДТЕК «Донецькобленерго», а відтак зобовязана утримувати належний технічний стан електроустановок, схеми живлення і нести тягар відповідальності перед енергопостачальною компанією ПАТ ДТЕК «Донецькобленерго», та цивільну відповідальність за порушення Правил користування електричною енергією для населення.

Згідно статті 611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобовязання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

18.11.2017 року при перевірці представниками ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго», а саме інженером ОСОБА_7, електромонтерами ОСОБА_8, ОСОБА_9 виконання вимог Закону України «Про електроенергетику» в будинку відповідачки було виявлено порушення Правил користування електричною енергією для населення, що виразилось у самовільному підключенні до електромережі, що не є власністю енергопостачальника, виявити яке при проведенні контрольного огляду не мали можливості. На одному з приборів обліку фаза в ІІІ-й клемі електроенергія споживається, лічильником не враховується. Місце самовільного підключення в розетці з вилкою в літній кухні.

За цим фактом було складно акт №216233 від 18.11.2017 року про порушення Правил використання електричної енергії, який був підписаний трьома представниками ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, свідком ОСОБА_6, а також власником будинку ОСОБА_1, яка підписала вказаний акт, при цьому зауважила, що звідки зявився провід від сусіда їй невідомо, вона їм не користувалась. Також до акту про порушення було долучено відео порушення, яке оглядалось в судовому засіданні.

Так, на відеозаписі зафіксовано наявність порушення Правил користування електричною енергією для населення про яке зазначено в акті, при цьому видно номер лічильника, у звязку з чим суд приймає вказаний доказ як належний та допустимий.

Крім того у складеному акті під розпис було повідомлено відповідачку про дату, час та місце розгляду акту про порушення, яка у заяві від 29.11.2017 року просила розглянути Акт про порушення ПКЕЕН саме 29.11.2017 року.

Допитана в судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_9 пояснила, що являється електромонтером рейдової бригади ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго». Згідно розпорядження проводили рейд по вул.Невській. Власниця будинку №13 провела бригаду до лічильника, переписали дані. ОСОБА_9 пройшла до туалету, включивши перемикач ввімкнулось і світло, хоча автомати були відключені. Знайшли вилку, на запитання власниця будинку пояснила, що цим займався її чоловік із сусідом, прийде сусід і все розяснить. Сусід сказав, що вони родичі і коли в нього не має світла, то бере його у ОСОБА_1.

Допитаний в якості свідка ОСОБА_8 пояснив, що також являється електромонтером, який входив до складу комісії при проведенні перевірки у відповідачки. Працювали на підставі завдання. При перевірці також був присутній сусід, якого викликала сама господарка. Провід був проведений безпосередньо з будинку сусіда. Цей сусід пояснив, що це було здійснено ним разом з покійним чоловіком господарки. При відключенні автоматів було встановлено, що йде споживання.

Свідок ОСОБА_7 в судовому засіданні пояснив, що працює інженером в ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго». Відповідно до завдання проводили рейд, в ході якого заходили до кожного будинку. Постукали об калитку будинку відповідачки, вона вийшла і пропустила їх до лічильника. В ході проведення перевірки виявили, що при відключених автоматах світло горить. Господарка пояснила, що все розяснить сусід. Коли він прийшов, пояснив, що коли в нього не має світла, він живиться від ОСОБА_1. При відключенні автомата у ОСОБА_1, який живить нуль, лічильник зупинився, однак світло було і у ОСОБА_1, і у сусіда. Акт складався тільки на відповідачку, оскільки введення було тільки на її території.

Допитаний свідок ОСОБА_6 пояснив, що 18.11.2017 року на початку сьомої години ранку йому зателефонувала ОСОБА_1 і пояснила, що прийшли з обленерго. Представники обленерго прийшли і до нього, стали звинувачувати у маніпуляціях з лічильниками. У вересні 2016 року він з чоловіком відповідачки, який доводиться йому дядьком, міняли розетку, після цього дядько самостійно щось робив. Його будинок розташований по одній лінії, а ОСОБА_1 по іншій. Коли в нього не має світла він живиться від позивачки. На момент складання акту тимчасово відповідачка була підключена до нього.

29.11.2017 року на засіданні комісії Маріупольського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» з розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією для населення, відповідно до протоколу №559 від 29.11.2017 року було прийнято рішення про нарахування за без облікове споживання електричної енергії збитків на загальну суму 36783,77грн.

Засідання комісії відбулось за участю ОСОБА_1, про що свідчить її підпис в протоколі.

З огляду на це позивачем були дотримані положення законодавства щодо належного повідомлення споживача про дату та час засідання комісії і власник будинку скористалася своїм правом та була присутня на даному засіданні.

Крім того, суд вважає за необхідне звернути увагу на заперечливі пояснення сторони відповідача у відзиві та доповненнях до нього в частині причин виникнення виявленого порушення, так представник відповідачки спочатку зазначає про відсутність самовільного підключення, оскільки сусід самостійно оплачував вартість спожитих послуг, а надалі взагалі заперечують, що відповідачці було відомо про наявні порушення. Ці суперечливі пояснення свідчать про наміри відповідачки ввести в суд оману.

Відповідно до ст.3 Закону України «Про електроенергетику» відносини, повязані з виробництвом, передачею, постачанням і використанням енергії, регулюються цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.

Згідно статті 26 Закону України «Про електроенергетику» споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил згідно із законодавством України. Також споживач енергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів, згідно з умовами договору.

Згідно статті 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушенням в електроенергетиці є порушення вимог нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж субєктів електроенергетики та споживачів енергії, виготовлення, монтажу, налагодження та випробування енергоустановок і мереж, виконання проектних робіт на енергоустановках і мережах; крадіжка електричної й теплової енергії, у тому числі самовільне підключення до об'єктів електроенергетики й споживання енергії без приладів обліку.

Згідно з пунктом 48 Правил користування електричною енергією для населення, споживач несе відповідальність за порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку.

Відповідно до пункту 53 Правил користування електричною енергією для населення, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником обєкта або має право користуватися цим обєктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження.

Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.

Побутовий споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів.

Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається побутовому споживачу.

У протоколі зазначається інформація про причетність побутового споживача до порушення цих Правил.

У разі причетності побутового споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються:

відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії;

розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 року №562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами правил користування електричною енергією.

Відповідно до абзацу другого пункту 4.1 Методики акт про порушення складається у присутності споживача представниками енергопостачальника, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред'явлення ними службових посвідчень на місці виявлення порушень.

Враховуючи вищезазначене, акт про порушення ПКЕЕН - це документ, який фіксує факт здійснення споживачем порушення ПКЕЕН. При цьому, акт про порушення ПКЕЕН вважається дійсним за умови, що в ньому зазначено зміст виявленого порушення, він складений на місці виявлення порушення та у присутності споживача, та якщо він підписаний споживачем та представником енергопостачальника або містить позначку про відмову споживача від підпису та підписаний трьома представниками енергопостачальника.

В ході дослідження Акту про порушення ПКЕЕН встановлено, що членами комісії, а саме інженером ОСОБА_7, електромонтерами ОСОБА_8, ОСОБА_9 заповнено всі необхідні графи акту. Крім того повноваження членів комісії встановлюються їх посадовими інструкціями і не повинні відображатись в Акті про порушення ПКЕЕН. Також в Акті належним чином викладено зміст виявленого порушення.

Як вбачається зі змісту пп.6 п.3.1. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами правил користування електричною енергією, ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН: в тому числі у разі самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника.

Відповідно до ст.614 ЦК України особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобовязання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобовязання.

Проте, як вбачається з матеріалів справи та досліджених в судовому засіданні відповідачка доказів своєї невинуватості не надала, не спростувала наявність виявлених актом порушень, що призвели до споживання без облікової електричної енергії, суд вважає доведеним, оскільки підтверджується обставинами справи, складеним актом, відеозаписом виявлених порушень, а також поясненнями свідків.

Представник відповідача наголошувала, що період нарахування для визначення обсягу та вартості електроенергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН потрібно проводити відповідно до п.2.7 Методики за 12 місяців, з чим погодитись не можна зважаючи на наступне.

В протоколі засідання комісії по розгляду Акту про порушення ПКЕЕН №559 від 29.11.2017 року, зазначено, що розрахунок суми необлікованої електричної енергії проведений згідно п.3.1, п.3.7 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, що є вірним для розрахунком щодо виявленого правопорушення.

В той час як посилання представника відповідача на здійснення розрахунку відповідно до п.2.7 Методики є помилковим, оскільки за вказаною формулою розраховується обсяг та вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, дія яких поширюється на всіх юридичних осіб та фізичних осіб (крім населення), а не як в нашому випадку Правил користування електричною енергіє для населення, що регулюється п.3.1 Методики.

Так, пунктом 3.3, п.п.а, абз.2 Методики передбачено, що в разі, якщо споживач установив пристрій, що знижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання не облікованої електроенергії, виявити які представники постачальника електроенергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електроенергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску

електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилось) чи набуття права власності на обєкт, але не більше ніж за три роки.

Таким чином, розрахунок обсягу вартості недооблікованої електричної енергії засіданням комісії вірно здійснено за останні три роки, що відповідає встановленим обставинам правопорушення та положеннями Методики.

Виходячи із обставин, встановлених в судовому засіданні та підтверджених належними доказами, суд приходить до висновку про доведеність факту порушення відповідачкою Правил користування електрично енергією для населення.

З урахуванням наведеного позовні вимоги ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» про стягнення з відповідачки заборгованості за спожиту, але не враховану приладом обліку електричну енергію в сумі 36783,77грн., знайшли своє підтвердження в судовому засіданні, у звязку з чим підлягають задоволенню.

Відповідно до статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. На підставі вказаних положень з відповідача підлягає стягненню сплачений позивачем при зверненні до суду судовий збір в розмірі 1762,00гривень.

Керуючись ст.ст. 6, 16, 316, 319, 322, 526, 611, 614, 629-631, 714 ЦК України, ст.ст. 12, 76, 77, 80, 81, 89, 141, 247, 263-265 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позов Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиту, але не враховану приладом обліку електричну енергію - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, ІПН: НОМЕР_1, яка проживає та зареєстрована в ІНФОРМАЦІЯ_2, на користь Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» (, адреса: 84302, м.Краматорськ, вул.Островського, 8) заборгованість за спожиту, але невраховану приладом обліку електричну енергію у сумі 36783,77грн. (тридцять шість тисяч сімсот вісімдесят три гривні сімдесят сім копійок) та судовий збір в сумі 1762,00грн. (одна тисяча сімсот шістдесят дві гривні).

Рішення може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку безпосередньо до Донецького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: Т.В. Пустовойт