Справа № 405/6658/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.04.2018 року Ленінський районний суд м. Кіровограда в складі

головуючої судді: Шевченко І.М.

при секретарі : Фришко А.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницький цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Управління державної міграційної служби України в Кіровоградській області про захист прав споживача,-

В С Т А Н О В И В:

Позивачі звернулись в суд з позовом, в якому просять визнати прискорену послугу по отриманню 4-х паспортів України членів родини не пізніше 7-ми робочих днів невиконаною, неправомірним знаходження їх коштів в сумі 1 012 грн. на казначейському рахунку Управління державної міграційної служби України в Кіровоградській області та зобов»язати відповідача повернути на картковий рахунок кошти в сумі 1 012 грн. Кошти повернути на картковий рахунок з якого вони були відправлені від позивача ОСОБА_2 Приватбанк, рахунок 957153. Надавши заперечення на відзив відповідача позивачами уточнено вимоги і відповідно до вказаної заяви просять: врахувати уточнення позовної вимоги та зобов»язання повернення коштів з казначейського рахунку, на який такі кошти зараховувались по квитанції з карткового рахунку, де такі реквізити вказані в додатках до позовної заяви, визнати рівень пені у розмірі 3% від суми заборгованості за кожен день утримання коштів на які термінова послуга не надана на загальну суму 5 221,92 грн., визнати рівень 1 012 грн. та призначити моральну шкоду, заподіяну внаслідок приниження честі та гідності щодо нерівності прав при неотримання термінової послуги.

Посилаючись на норми Закону України «Про захист прав споживачів» обґрунтовують позов тим, що позивач ОСОБА_2 звернулась до УДМС 12.09.2017 року для отримання паспорта громадянина України для виїзду за кордон собі та ОСОБА_1 (чоловіку), ОСОБА_3 (сину, якому 11 років), ОСОБА_4 (сину, якому 6 років).

Відповідачем було запропоновано дві послуги для отримання одного паспорту у відповідності до Порядку оформлення, видачі, обміну, пересилання, вилучення, повернення державі, визнання недійсним та знищення паспорта громадянина України для виїзду за кордон, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 07.05.2014 року № 152 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 16.11.2016 року № 1001):отримання не пізніше 20 робочих днів вартістю - 557,32 грн. відповідно до п.8 пп.1 та п.9 Порядку та інформацією УДМСКО;отримання не пізніше 7 робочих днів вартістю - 810,32 грн. відповідно до п.8 пп.1 та п.9 Порядку та інформацією УДМСКо.

Вказує, що Порядок передбачає саме отримання паспорту не пізніше 7-ми робочих днів по суті спору, а не як вказує відповідач оформлення - що є різні дії за результатом.

Всього оплачена сума 810,32грн. х 4 = 3241,28грн. з карткового рахунку ОСОБА_2 № 957153 що підтверджено дублікатами квитанцій Приватбанку:0.0.845987587.1 на суму 810,32 грн. від 12.10.2017 року;0.0.845991605.1 на суму 810,32 грн. від 12.10.2017 року;0.0.845991646.1 на суму 810,32 грн. від 12.10.2017 року;0.0.845990768.1 на суму 810,32 грн. від 12.10.2017 року. Різниця в отримання звичайного та прискореного паспорта складає 253 грн., а загальна сума оплачена за ненадану послугу і знаходиться на рахунку відповідача становить 1 012 грн.

Вказані дії відповідача порушують його матеріальні права щодо надання платної послуги у визначені строки та належно оплачені. На даний час така послуга йому вже не потрібна, видача паспортів здійснена е в прискорені строки і не вважається прискореною послугою, а тому просив позов задовольнити.

У запереченні на відзив відповідача вказує, що ефективно захищає його права Закон України «Про захист прав споживачів», відмова повернути кошти, за які не надано послугу, містять ознаки шахрайства з боку держави та відповідачів, що завдало моральної шкоди, яка позивачем оцінена в розмірі 100% долі неповернутої суми за ненадану термінову послугу. Розрахунок суми пені на поточну дату складає: 3% річних становить 1 012 грн. х 3% = 30,36 грн. х 172 дня = 5 221,92 грн.

Посилаючись на зазначені обставини, норми діючого законодавства, просять задовольнити позов.

Позивачі в судове засідання не з»явились, про час та місце слухання справи повідомлені, надали суду заяви про розгляд справи без їх участі, позов підтримали.

Представник відповідача в судовому засіданні позов не визнала, надала суду заперечення на позов та додаткові пояснення і посилаючись на викладені в них обставини, просила відмовити в його задоволенні.

Заслухавши пояснення представника відповідача, дослідивши матеріали справи, суд встановив такі факти та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до вимог статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов»язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Закон України «Про захист прав споживачів» регулює відносини між споживачами товарів, робіт і послуг та виробниками і продавцями товарів, виконавцями робіт і надавачами послуг різних форм власності, встановлює права споживачів, а також визначає механізм їх захисту та основи реалізації державної політики у сфері захисту прав споживачів.

Статтею 1 вказаного Закону визначено терміни, а саме: виконавець суб»єкт господарювання, який виконує роботи або надає послуги; послуга діяльність виконавця з надання (передачі) споживачеві певного визначеного договором матеріального чи нематеріального блага, що здійснюється за індивідуальним замовленням споживча для задоволення його особистих потреб; договір усний чи письмовий правочин між споживачем і продавцем (виконавцем) про якість, терміни, ціну та інші умови, за яких реалізується продукція. Підтвердження вчинення усного правочину оформляється квитанцією, товарним чи касовим чеком, квитком, талоном або іншими документами (далі-розрахунковий документ).

У Законі визначені, зокрема, додаткові підстави для визнання недійсними умов договорів, що обмежують права споживача (ст. 18); установлена пеня у розмірі 3 % вартості роботи (послуги) за кожен день (кожну годину, якщо тривалість виконання визначено у годинах) у разі коли виконавець не може виконати (прострочує виконання) роботу (надання послуги) згідно з договором. Коли ж вартість роботи (послуги) не визначено, виконавець сплачує споживачеві неустойку в розмірі 3 % загальної вартості замовлення (ч. 5 ст. 10 Закону № 1023-XII).

Частиною 5 статті 10 Закону України «Про захист прав споживачів» визначено, що у разі коли виконавець не може виконати (прострочує виконання) роботу (надання послуги) згідно з договором, за кожний день кожну годину, якщо тривалість виконання визначено у годинах) прострочення споживачеві сплачується пеня у розмірі трьох відсотків вартості роботи (послуги), якщо інше не передбачено законодавством. У разі коли вартість роботи (послуги) не визначено, виконавець сплачує споживачеві неустойку в розмірі трьох відсотків загальної вартості замовлення.

Разом з тим, враховуючи, що окремі види правовідносин з участю споживачів регулюються й спеціальними законами України (наприклад, страхування, перевезення, фінансові послуги, житлово-комунальні послуги тощо), вищевказаний Закон застосовується в частині, не врегулюваній спеціальним законом.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_2 звернулась до УДМС 12.09.2017 року для отримання паспорта громадянина України для виїзду за кордон собі та ОСОБА_1 (чоловіку), ОСОБА_3 (сину, якому 11 років), ОСОБА_4 (сину, якому 6 років).

Отримання паспорта громадянина України для виїзду за кордон спрямовано на набуття особою права на виїзд з України і вїзд в Україну, за змістом статті 1 Закону України від 06.09.2012 року № 5203-УІ «Про адміністративні послуги» оформлення та видача вказаного паспортного документа є адміністративною послугою, а територіальні органи та підрозділи ДМС України - субєктами надання даної послуги.

Статтею 11 вказаного Закону передбачено, що при наданні адміністративних послуг у випадках, передбачених законом, справляється плата (адміністративний збір). Плата за надання адміністративної послуги (адміністративний збір) вноситься суб'єктом звернення одноразово за весь комплекс дій та рішень суб'єкта надання адміністративних послуг, необхідних для отримання адміністративної послуги (включаючи вартість бланків, експертиз, здійснюваних суб'єктом надання адміністративної послуги, отримання витягів з реєстрів тощо) (частини перша, пята).

Судом встановлено і не оспорюється представником відповідача, що позивачі 12.09.2017 звернулись до Управління ДМС України в Кіровоградській області з питання оформлення паспорта громадянина України для виїзду за кордон в терміновому порядку та подали документи, які передбачені порядком оформлення, видачі, обміну, повернення державі, знищення паспорта громадянина України для виїзду за кордон, його тимчасового затримання та вилучення, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 07.05.2014 № 152 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 16.11.2016 року № 1001), а саме: заяви-анкети, свої паспорти громадян України, фотокартки дітей встановленого зразка, оригінали свідоцтв про народження дітей та платіжні документи (квитанції) з відмітками банку, про оплату вартості зазначених адміністративних послуг відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 02.11.2016 № 770 «Деякі питання надання адміністративних послуг у сфері міграції» в сумі 810,32 грн.

15.09.2017 року визначеною посадовою особою Управління ДМС України в області, на яку згідно з її службовим обовязком покладаються функції з опрацювання заяв-анкет, оформлення, видачі паспорта для виїзду за кордон (у тому числі отримання відцифрованих відбитків пальців рук) зазначені в заяві-анкеті відомості (персональні дані) були передані від відомчої інформаційної системи до Головного обчислювального центру Єдиного державного демографічного реєстру (далі Центр) захищеними каналами звязку з обовязковим дотриманням вимог до обробки персональних даних, визначених законом.

19.09.2017 року на імя ОСОБА_1 Центром був персоналізований бланк паспорта громадянина України для виїзду за кордон серії БН № 940214, на імя ОСОБА_2 серії БН № 939773, на імя ОСОБА_3 серії БН № 940484, а на імя ОСОБА_3 серії БН № 939982. 03.10.2017 року бланки паспортів громадян України для виїзду за кордон на імя позивачів прибули до Управління ДМС України в області та 05.10.2017 та 06.10.2017 року їм вручені.

Відповідно до п. 10 Постанови оформлення у тому числі замість втраченого або викраденого), обмін паспорта для виїзду за кордон територіальними органами/підрозділами ДМС здійснюється через Головний обчислювальний центр Єдиного державного демографічного реєстру у взаємодії з Державним центром персоналізації документів державного підприємства «Поліграфічний комбінат «Україна» по виготовленню цінних паперів.

Законом України «Про центральні органи виконавчої влади» від 17.03.2011 року № 3166-УІ передбачено, що міністерства, інші центральні органи виконавчої влади у своїй діяльності керуються Конституцією України, цим та іншими законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства України. Організація, повноваження і порядок діяльності міністерств, інших центральних органів виконавчої влади визначаються Конституцією України, цим та іншими законами України. Положення про міністерства, інші центральні органи виконавчої влади затверджує Кабінет Міністрів України (стаття 3).

Відповідно до Положення про Державну міграційну службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20.08.2014 р. № 360 «Про затвердження Положення про Державну міграційну службу України», ДМС України відповідно до покладених на неї завдань надає адміністративні послуги відповідно до закону (підпункти 10, 36 пункту 4).

За оформлення паспорта для виїзду за кордон (у тому числі замість втраченого або викраденого), його обмін справляється плата (за кордоном - консульський збір) у порядку та у розмірах, встановлених законодавством. Документи, що підтверджують здійснення встановлених законодавством платежів (консульського збору), додаються до заяви-анкети (пункти 16, 17 Порядку № 152).

В силу вимог пункту 36 частини першої ст. 64 Бюджетного кодексу України плата за надання адміністративної послуги з оформлення та видачі паспорта громадянина України для виїзду за кордон, що справляється за місцем надання послуги, належить до доходів загального фонду бюджетів міст республіканського Автономної Республіки Крим та обласного значення, міст Києва та Севастополя, районних бюджетів. Бюджетів об»єднаних територіальних громад, що створюється згідно із Законом та перспективним планом формування території громад.

За змістом пункту 10 частини третьої ст. 29 Бюджетного Кодексу України власні надходження бюджетних установ, що утримуються за рахунок державного бюджету, в частині доходів (з урахуванням особливостей, визначених п. 1 ч.2 ст. 67-1 цього Кодексу) є джерелом формування спеціального фонду Державного Бюджету України.

Згідно із ч.5 тієї ж ст. Бюджетного Кодексу України Закон про Державний Бюджет України може відносити на відповідний бюджетний період окремі види доходів загального (спеціального) фонду Державного Бюджету України або їх частину, які визначені частиною другою (третьою) цієї статті, до спеціального (загального) фонду Державного Бюджету України

Пунктом 3 ст. 11 ЗУ «Про державний Бюджет України на 2017 рік» встановлено, що плата за продукцію, документи, що видаються при наданні адміністративних послуг з придбання, перевезення, зберігання і носіння зброї також відповідно до законів України «Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус» і «Про дорожній рух», є джерелами формування спеціального фонду Державного Бюджету Країни на 2017 рік у частині доходів.

Зарахування до бюджету плати за надання адміністративної послуги та вартість бланків паспортів здійснюється відповідно до Порядку зарахування до бюджетів плати за надання адміністративних послуг та продукцію і документи, що використовуються для оформлення цих послуг, затвердженого Наказом МВС України, МФУ від 12.02.2016 року за № 96/55, зареєстрованим в Міністерстві юстиції 29.02.2016 за № 311/28441.

Також плата за надання адміністративних послуг визначених Постановою КМУ від 02.11.2016 № 770 не пізніше одного робочого дня після надходження коштів від суб»єктів звернення перераховуються на рахунки., відкриті в органах Казначейства за балансовим рахунком 3311 «Кошти, які підлягають розподілу між рівнями бюджету22012500, а тому вимога щодо зобовязання УМСУ в Кіровоградській області повернути кошти в розмірі 1 012 грн. є безпідставними та такими, що не регламентуються нормами чинного законодавства.

Суд приходить до висновку, що позивачем не вірно обрано посилання на Закон та спосіб захисту своїх прав та інтересів, а саме в Законі України «Про захист прав споживачів» в редакції від 10.06.2017 чітко визначено перелік порушення прав споживачів та відповідальність за їх порушення. Надання адміністративної послуги не підпадає під жодну з вище визначених. Оскільки отримання паспорта громадянина України для виїзду за кордон спрямовано на набуття особою права на виїзд з України і вїзд в Україну, за змістом статті 1 Закону України від 06.09.2012 року «Про адміністративні послуги» оформлення та видача вказаного паспортного документа є адміністративною послугою, а територіальні органи та підрозділи ДМС України - субєктами надання даної послуги і є субєктом владних повноважень, а не субєктом господарювання. Правовідносини в сфері надання адміністративних послуг регулюються Законом України «Про надання адміністративних послуг» та Порядком оформлення, видачі, обміну, повернення державі, знищення паспорта громадянина України для виїзду за кордон, його тимчасового затримання та вилучення, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 07.05.2014 року № 152 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 16.11.2016 року № 1001).

Щодо стягнення 3% пені та моральної шкоди судом відмічається наступне.

Відповідно до вимог ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов»язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов»язання за кожен день прострочення виконання.

Нарахування пені випливає з умов грошового зобов»язання, в даному випадку між сторонами не встановлено грошових зобов»язань, а тому вимоги позову в цій частині задоволенню не підлягають.

Відповідно до п. 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31 березня 1995 року, розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин.

В судовому засідання позивачем не надано доказів та не обґрунтовано у відповідності до п.4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року № 4 в чому полягає моральна шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань виходили позивачі визначаючи розмір цієї шкоди, та якими доказами це підтверджується, а тому в цій частині позовні вимоги також задоволенню не підлягають.

Враховуючи вимоги статті 13 ЦПК України, відповідно до якої суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позову ОСОБА_3.

Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України суд відносить судові витрати по даній справі за рахунок держави.

Керуючись ст. ст. 7, 12, 17, 18, 76, 141, 259, 263-265 ЦПК України, -

В И Р І Ш И В :

В задоволенні позову ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Управління державної міграційної служби України в Кіровоградській області про захист прав споживача відмовити.

Судові витрати по справі віднести за рахунок держави.

Рішення може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя Ленінського районного

суду м. Кіровограда І. М. Шевченко