РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 643/2710/17

Провадження № 2/643/503/18

03.04.2018

03 квітня 2018 року м. Харків

Московський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді Сугачової О.О.,

за участю секретаря Абсалямової А.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа ОСОБА_3 про визнання прав власності в порядку спадкування за законом та заповітом, -

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача, яким остаточно просить визнати за ОСОБА_1 право власності на 2/12 частини квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_4, померлого 21.03.2014 та на 4/24 частини вказаної квартири в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5, померлої 22.04.2014.

Обґрунтовуючи доводи позову позивач зазначає, що співвласниками квартир № 65 по вул. Героїв Праці, 30 в м. Харкові є ОСОБА_4, ОСОБА_6, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 28.08.2008 ОСОБА_4 залишив заповіт, яким усе своє майно заповів своїй доньки ОСОБА_1 21.03.2014 ОСОБА_4 помер, а 22.04.2014 померла ОСОБА_6, які є батьками позивача та після їх смерті залишилась спадщина. Оскільки батьком залишено заповіт на ОСОБА_1, то обовязкова частка матері позивача має становити 1/12 частину спадкового майна. Отже, частка спадкодавця ОСОБА_4, що може успадкувати позивач становить 3/12 (1/4), відняти 1,12 (обовязкова частка), що дорівнює 2/12 частини квартири. Частка ОСОБА_6 становить ? частину спірної квартири і 1/12 як обовязкова частка,тому ? + 1/12 = 4/12 частини, а тому 4/12 поділити на 2 дорівнює 4/24 частини як частка позивача та відповідача після смерті матері. Таким чином, позивачу належить право на спадкування у вигляді 2/12 частини після смерті батька та 4/24 частини після смерті матері, що загалом становить 1/3 частини спірної квартири. Між тим, оформити спадщину не сталося можливим, т.я. у позивача відсутні правовстановлюючі документи.

Позивач надав заяву, якою просить розглянути справу за його відсутності, вимоги позову підтримує у повному обсязі, судові витрати просить покласти на позивача.

Відповідач надав заяву, якою зазначає про визнання вимог позову, просить слухати справу за його відсутності.

Третя особа також надала заяву про слухання справи за її відсутності, з вимогами позову погоджується.

Суд, вивчивши доводи позову, позицію відповідача та третьої особи, дослідивши матеріали справи, надані докази, приходить до висновку, що позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до правил ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 206 ЦПК України разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову, якщо визнання відповідачем позову не суперечить закону або не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

Так, встановлено що сторони є дітьми ОСОБА_4 та ОСОБА_6.

Квартира АДРЕСА_2 зареєстрована на праві власності за ОСОБА_2, ОСОБА_4, ОСОБА_6 та ОСОБА_3 по ? частини, за кожним.

Такі обставини підтверджено копіями свідоцтв про народження, свідоцтва про право власності (а.с.8-15).

Згідно заповіту від 20.08.2008 ОСОБА_4 заповів все належне майно своєї доньки ОСОБА_1 (а.с.16).

ОСОБА_4 помер 21.03.2014.

ОСОБА_6 померла 22.04.2014.

Такі факти підтверджено копіями свідоцтва про смерть (а.с.17,18).

Відповідно до ч. 1 ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Відповідно до ч.1 ст. 1241 ЦК України неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, непрацездатна вдова (вдівець) та непрацездатні батьки спадкують, незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обовязкова частка).

Далі, відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Із положень ч.1 ст. 1269 ЦК України випливає, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Так, як вбачається із відомостей Одинадцятої ХДНК, матеріалів спадкової справи позивач звернулася із заявами про прийняття спадщини після смерті батька та матері (а.с.19-21, 50-82).

Так, встановлено, що обовязкова частка матері позивача має становити 1/12 частину спадкового майна, тому частка спадкодавця ОСОБА_4, що може успадкувати позивач становить 3/12 (1/4), відняти 1/12 частину, як обовязкову частку, буде дорівнювати 2/12 частини квартири.

Частка ОСОБА_6 становить ? частину спірної квартири і 1/12 як обовязкова частка, тому ? + 1/12 = 4/12 частини, а тому 4/12 поділити на 2 дорівнює 4/24 частини як частка позивача та відповідача після смерті матері.

Таким чином, позивачу належить право на спадкування у вигляді 2/12 частини після смерті батька та 4/24 частини після смерті матері.

Оскільки позивачем доведені вищевикладені обставини та вимоги позову, а встановлені судом факти та обставини не суперечать закону та не порушують права, свободи чи інтереси інших осіб при визнання позову відповідачем, у суду є правові підстави для задоволення вимог позову.

Керуючись ст.ст. 2, 12, 83, 206,258, 259, 263-268 ЦПК України, ст.ст. 1223, 1241, 1261, 1269 ЦК України, суд

в и р і ш и в:

Позовні вимоги задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1) право власності на 2/12 частини квартири № 65, розташованої у будинку № 30 по вул. Героїв Праці в м. Харкові після смерті батька ОСОБА_4, померлого 21.03.2014 в порядку спадкування за заповітом.

Визнати за ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1) право власності на 4/24 частини квартири № 65, розташованої у будинку № 30 по вул. Героїв Праці в м. Харкові після смерті матері ОСОБА_6, померлої 22.04.2014 в порядку спадкування за законом.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі протягом тридцяти днів з дня його проголошення, апеляційної скарги.

Якщо в судовому засіданні оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів.

Повний текст рішення складений 12.04.2018

Суддя