Справа № 638/5650/18
Провадження № 2/638/3307/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

04.12.2018 Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого Штих Т. В.

за участю секретаря Тарасової О.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про поновлення строку на прийняття спадщини, -

встановив:

ОСОБА_1 звернулась до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_2, ОСОБА_3, в якому просить поновити строк на прийняття спадщини ОСОБА_4, померлого 02.10.2015, для дочок ОСОБА_5 та ОСОБА_6. Визначити додатковий строк терміном в 60 днів для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

В обґрунтування заявлених вимог посилалась на те, що в 2015 році вона з ОСОБА_4 подали заяву про реєстрацію шлюбу до Дзержинського відділу державної реєстрації актів цивільного стану. Реєстрація шлюбу повинна була відбутися 06.10.2015, але із-за гибелі 02.10.2015 ОСОБА_4 не відбулась.

01.05.2016 вона народила двійню ОСОБА_6 і ОСОБА_7, що підтверджується актовими записами Дзержинського відділу державної реєстрації актів цивільного стану від 17.05.2016 №285 та №286. Але батьком було записано іншу людину. Згодом, нею було подано до суду заяву про встановлення батьківства і суд встановив факт батьківства ОСОБА_4, померлого 02.10.2015, відносно дочок ОСОБА_5 та ОСОБА_6 і визнав ОСОБА_4 їх батьком.

Також зазначила, що вчасно не змогла подати заяву на прийняття спадщини після гибелі ОСОБА_4 та встановлення факту його батьківства відносно дочок, оскільки сама виховує двох малолітніх дочок, доглядає за своєю хворою матірю та сама має ряд захворювань, хоча фактично спадщину вона прийняла. У березні 2018 року вона звернулась до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, але їй було відмовлено, оскільки свідоцтво про право на спадщину вже отримали батьки ОСОБА_4.

В судове засідання позивач не з'явилась, надала заяву, в якій просила розглядати справу у її відсутності, позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити з підстав, зазначених у позові, в разі неявки відповідачів, не заперечувала проти винесення заочного рішення.

Відповідачі в судове засідання не з'явились, про день та час слухання справи були повідомлені належним чином, про причини неявки суду не повідомили.

Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Приписами ст. ст. 12, 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 та ОСОБА_4 є батьками ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується копіями свідоцтв про народження виданих повторно Дзержинським районним у м. Харкові відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області 05 травня 2017 року, актові записи №285, №286.

Факт батьківства ОСОБА_4, померлого 02.10.2015, відносно дочок ОСОБА_5 та ОСОБА_8, було встановлено на підставі рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 27.04.2017, яке набрало законної сили 10.05.2017.

Факт смерті ОСОБА_4, який помер 02.10.2015, підтверджується копією свідоцтва про смерть серія І-ВЛ №614101 виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову Харківського міського управління юстиції 03.10.2015, актовий запис №14589.

Також в матеріалах справи міститься копія постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 29.03.2018 №54/02-31, виданої приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області ОСОБА_9, з якої вбачається, що ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтв про право на спадщину за законом після померлого ОСОБА_4 неповнолітнім дітям: ОСОБА_6 та ОСОБА_7 у звязку із тим, що вчинення такої нотаріальної дії суперечить законові та подані не всі відомості та документи, необхідні для вчинення такої нотаріальної дії.

Крім того, з тексту постанови вбачається, що 22.02.2016 до ОСОБА_9, приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу, звернулися ОСОБА_2 та ОСОБА_3 з питань оформлення спадщини після смерті сина ОСОБА_4, який помер 02.10.2015. 06.07.2016 батьками померлого були подані усі необхідні документи про склад спадкового майна, на яке видається свідоцтва про право на спадщину. Та цього ж дня їм були видані свідоцтва про право на спадщину за законом. 04.10.2016 батьки померлого надали додатково необхідні документи про склад спадкового майна та додатково отримали свідоцтва про право на спадщину за законом.

Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Строк для прийняття спадщини сплинув 02.10.2018.

Згідно ч. 3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до ст.1272 ЦК України, визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Отже, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається:

1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори;

2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

Відповідно до норм ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3 ст. 1296 ЦК, відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Статтею 1297 ЦК встановлено обов'язок спадкоємця звернутися за свідоцтвом про право на спадщину на нерухоме майно. Проте нормами цієї статті, так само як й іншими нормами цивільного права, не визначено правових наслідків недотримання такого обов'язку у виді втрати права на спадщину.

Судом встановлено, що позивач пропустив строк на подачу заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини через те, що вимушена була звертатись до суду для встановлення батьківства ОСОБА_4 відносно дочок ОСОБА_8 та ОСОБА_5. Крім того, судом було встановлено, що на утриманні позивача перебувають дві малолітні дитини, вона доглядає за хворою матірю, сама перебуває на обліку в поліклініці, що утруднює її звернення до нотаріальної контори для прийняття спадщини.

Від прийняття спадщини після померлого позивач не відмовлялась, вживала заходи щодо прийняття спадщини, а саме: встановлювала факт батьківства померлого відносно дочок, зверталась до нотаріальної контори. В зв'язку з чим, суд визнає причини пропуску подання заяви позивачем про прийняття спадщини поважними.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані докази в їх сукупності, враховуючи, крім іншого, відсутність заперечень на предмет позову з боку відповідачів, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини поважними, і визначити позивачу додатковий строк для подачі заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини терміном в 60 днів.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 1261, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 4, 12, 13, 76-81, 90, 92, 95, 141, 223, 229, 247, 259, 263-265, 268.208-282ЦПК України, суд,-

вирішив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про поновлення строку на прийняття спадщини задовольнити.

Продовжити ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_2, РНОКПП НОМЕР_1, зареєстрована за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3) строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4, померлого 02.10.2015 терміном в 60 днів з дня набрання судовим рішенням законної сили.

Стягнути солідарно з ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_4, РНОКПП НОМЕР_2, зареєстрована за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_5), ОСОБА_3 (ІНФОРМАЦІЯ_6, НОМЕР_3 виданий Комінтернівським РВ ХМУ УМВС України в Харківській області 14.03.1999, зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_7) суму судового збору в розмірі 704,80 (сімсот чотири грн. 80 коп.) грн. на користь держави.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подана заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Роз'яснити сторонам у справі, що згідно з вимогами ч. 1 ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Тобто суб'єктом подання заяви про перегляд заочного рішення є виключно відповідач, а не інші особи, які беруть участь у справі. Повторне заочне рішення сторони можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивачем апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий: суддя Т.В. Штих