пр. № 2-п/759/123/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 листопада 2018 року Святошинський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді Шум Л.М. ,

за участю секретарі Прокопенко Н.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Святошинського районного суду м. Києва від 26.07.2018 р. у цивільній справі № 759/15072/17 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення матеріальних збитків та моральної шкоди, заподіяної в результаті ДТП ,

в с т а н о в и в :

Заочним рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 26.07.2018 р. стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 кошти на загальну суму 74 245,28 грн. (ас. 41-43).

29.08.2018 р. відповідач подав заяву про перегляд заочного рішення суду від 26.07.2018 р., посилаючись на те, що не отримував копії ухвали суду про відкриття провадження у справі та позовної заяви, у зв'язку з чим ним не було подано відзив на позов. Також, відповідач зазначає, що ним подана заява про перегляд заочного рішення з пропуском строку з поважних причини, оскільки ознайомився з матеріалами справи лише 20.08.2018 р., при цьому, 24 серпня був святковим днем, а 25 та 26 серпня були вихідними днями. Також, відповідач вказує, що матеріали справи містять відомості, відповідно до яких вартітсь відновлювального ремонту пошкодженого автомобіля позивача становить 121 821,42 грн., при цьому, вказана сума не відповідає оцінці, що була зроблена Страховою компанією «Універсальна», за результатами якої буа зідійснена виплата страхового відшкодування. З огляду на викладене, відповідача просить скасувати заочне рішення суду від 26.07.2018 р., призначити справу до розгляду в загальному порядку.

Сторони до суду не з'явились, які про час та місце розгляду заяви про перегляд заочного рішення повідомлялись судом належним чином, а тому суд вважає можливим розглянути заяву у відсутність останніх.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що заява задоволенню не підлягає , враховуючи наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

В силу процесуального законодавства, для скасування заочного рішення необхідно одночасне існування таких обставин: 1) поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення; 2) докази, на які посилається відповідач, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Лише за сукупності цих умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_2 при зверненні до суду із вказаним позовом зазначив адресу проживання відповідача ОСОБА_1 АДРЕСА_1, за якою відповідачу був направлений примірник копії позовної заяви з додатками та ухвала про відкриття провадження у справі.

Проте, конверт з відміткою «за закінченням терміну зберігання» повернувся до суду без вручення відповідачу ОСОБА_1 (ас. 34).

Встановлено, що ухвалою суду від 23.05.2018 р. розгляд справи вирішено проводити у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (ас. 36-37).

Ухвала суду була направлена відповідачу ОСОБА_1, проте конверт з відміткою «за закінченням терміну зберігання» повернувся до суду без вручення останньому (ас. 40).

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнов проти України", відповідно до якого в силу вимог частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням частини першої статті 6 даної Конвенції.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Таким чином суд приходить до висновку, що відповідач ОСОБА_1 без поважних причини не подав до суду відзив на позов.

Також, суд відхиляє доводи відповідача щодо необхідності перегляду заочного рішення, оскільки письмових доказів в підтвердження таких доводів суду не надано.

З урахуванням викладених обставин, суд вважає, що заочне рішення у справі постановлено судом у відповідність вимогам ЦПК України, а тому, доводи відповідача щодо скасування заочного рішення є необґрунтованими та безпідставними.

На підставі викладеного вище, суд не вбачає підстав для скасування рішення Святошинського районного суду м. Києва від 26.07.2018 р. та поновлення строку звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення.

На підставі вищенаведеного та керуючись ст.ст. 287, 81, 258-260 ЦПК України ,

у х в а л и в :

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Святошинського районного суду м. Києва від 26.07.2018 р. у цивільній справі № 759/15072/17 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення матеріальних збитків та моральної шкоди, заподіяної в результаті ДТП - залишити без задоволення.

Заочне рішення може бути оскаржено в загальному порядку, встановленому Цивільно-процесуальним кодексом України.

Ухвала оскарженню не підлягає. .

Суддя: