Провадження № 2/638/760/18
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
12.12.2018 Дзержинський районний суд м. Харкова
в складі: головуючого - судді Штих Т.В.
за участю секретаря Тарасової О.П.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення суми заборгованості за договором позики,-
В судовє засідання представни позивача не з»явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чсином. Представником позивача ОСОБА_5, який діє на підставі довіреності була подана заява, де він просив розглянути справу за відсутністю представника позивача та не заперечував проти заочного розгляду справи.
Відповідачі та їх представник в судове засідання не з'явилися, про дату, час та місце засідання повідомлявся належним чином, про свідчить поштове повідомлення про отримання поштового відправлення, причини явки до суду невідомі.
Представник третьої особи в судове засідання не зявився, про час та дату судового засідання повідомлявся належним чином, надав до суду заяву, де просив суд розглядати справу за його відсутності.
Відповідно до заочного рішення від 03 листопада 2014 року позовні вимоги були задоволені.
Відповідно до ухвали від 23 березня 2016 року вказане заочне рішення скасоване, справа тривалий час не знаходить свого вирішення з причин ухилення сторони відповідачів від явки до суду.
Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обовязків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення і послався, щодо тривалості розгляду даної справи, яка повязана поведінки відповідача, та з урахуванням подання позовної заяви у листопаді 2013 року, на справу Писатюк проти України , в якій Європейський суд з прав людини зазначив, що розумність тривалості провадження має оцінюватись в світлі обставин справи та з урахуванням таких критеріїв: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмета розгляду для заявника.
Враховуючи, що в справі є достатні матеріали про права і правовідносини сторін, відповідачів належним чином було повідомлено про місце і час судового засідання, позивач не заперечує проти розгляду справи у відсутність відповідачів та ухваленні заочного рішення на підставі наявних у справі доказів, суд розглядає справу у відсутність відповідачів, відповідно до ст. ст. 280,282 ЦПК України.
Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
За змістом ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд зокрема вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; як розподілити між сторонами судові витрати.
Статтями 12, 13, 77 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності, згідно з якими кожна сторона повинна довести ті обставини, на які посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, а суд розглядає справу в межах заявлених вимог і вирішує справу на підставі наданих доказів. Даний принцип полягає у прояві в змагальній формі ініціативи та активності осіб, які беруть участь у справі. Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин даної справи. Сторони зобовязані визначити докази, на які вони посилаються, як на підставу своїх вимог та заперечень, і довести обставини, якими вони обґрунтовують ці вимоги й заперечення.
Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь - які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці данні встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко-і відеозаписів, висновків експертів.
Аналізуючи докази надані сторонами, суд визнав доведеними такі факти:
Вивчивши матеріали справи, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню.
В судовому засіданні було встановлено, що на прикінці жовтня 2009 року ОСОБА_4 звернувся до ОСОБА_1 з проханням отримання позики.
Згідно ст. 526 ЦК України, зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно ст. 610 ЦК України, порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання).
Як вбачається з матеріалів справи відповідач ОСОБА_4 взяті на себе зобов'язання за не виконав.
Згідно ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов'язання.
Згідно ст. 525 ЦК України, одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається.
Цивільне законодавство передбачає два види позовної давності: загальну і спеціальну.
Згідно ст. 629 ЦК України, договір є обов'язковим для виконання сторонами.
Судом досліджено звіт про визначення середньої ринкової вартості спадкового майна від 25 грудня 2015 року.
Також суд звертає увагу, що зазначене в звіті майно, не є єдиним, також існує інше нерухоме майно, оцінку, якого не проведено, проте вартість всього спадкового майна значно перевищує розмір позовних вимог.
Відповідно до ст. 1282 ЦК України спадкоємці зобовязані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину.
За таких обставин, суд вважає, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню в повному обсязі, оскільки дані правовідносини, які склалися між сторонами по даній справі витікають з договірних відносин, які є обов'язковими для виконання сторонами.
На підставі викладеного, керуючись ст. 280-282 ЦПК України,-
Позовні вимоги ОСОБА_1 про стягнення суми заборгованості з ОСОБА_6, ОСОБА_3 за договором позики задовольнити в повному обсязі.
Визнати ОСОБА_1 кредитором спадкодавця ОСОБА_4, що народився 14 грудня 1958 в м. Харкові та був зареєстрований ІНФОРМАЦІЯ_1 ( ІНПП НОМЕР_1) та помер 04.05.2013
Стягнути з ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2, що мешкає за адресою АДРЕСА_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_2, та ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_3, яка мешкає за адресою м Харків АДРЕСА_2 паспорт громадянина України серія МТ 037273 виданий 20.02.2009 року Дзержинським РВ ГУМВС України в Харківській області солідарно з кожної за борговими зобов'язаннями ОСОБА_4, померлого 04.05.2013 року 201 000,00 ( двісті одну тисячу гривен) та судовий збір пропорційно з кожної в сумі 2010 ( дві тисячі десять гривен) на користь ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_4.
Роз'яснити сторонам у справі, що згідно з вимогами ч. 1 ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Тобто суб'єктом подання заяви про перегляд заочного рішення є виключно відповідач, а не інші особи, які беруть участь у справі. Повторне заочне рішення сторони можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивачем апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Позивач : ОСОБА_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_3.
Відповідач : ОСОБА_3, ідентифікаційний номер НОМЕР_4.
Відповідач : ОСОБА_2, ідентифікаційний номер НОМЕР_2.
Суддя Т.В. Штих.