Провадження № 2/761/7087/2018
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

29 жовтня 2018 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді: Осаулова А.А.

за участю секретаря: Вольда М.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в заочному порядку в місті Києві в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Київської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Грицаєнко Юлія Василівна про визнання права власності в порядку спадкування за законом, -

встановив:

У серпні 2018 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 (далі по тексту - позивачі) звернулися до суду з позовом до Київської міської ради (далі по тексту - відповідач), третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Грицаєнко Юлія Василівна відповідно в якому просили визнати за кожним з них право власності на спадкове майно по ? (одній другій) частки квартири АДРЕСА_1.

Позовні вимоги мотивовані тим, що спадкове майно належало батьку позивачів - ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_5, а позивачі є єдиними спадкоємцями за законом всіх прав та обов'язків померлого батька в рівних частках по ? (одній другій) кожний.

15 грудня 2017 року Грицаєнко Ю.В., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу заведена спадкова справа № 22/2017. Квартира належала спадкодавцю - ОСОБА_4 на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого 19 січня 1993 року Фондом комунального майна Радянського району міста Києва. При цьому, оригінал свідоцтва спадкодавцем був втрачений, а замість нього 02 червня 2010 року спадкодавцеві був виданий дублікат, який також був ним втрачений.

Отримати дублікат № 2 свідоцтва на квартиру позивачам не вдалось через відмову Відділу (органу) приватизації державного житлового фонду, а приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Грицаєнко Ю.В. відмовила у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру. Враховуючи вищевказані обставини, позивачі позбавлені можливості оформити право на спадщину на квартиру тому звернулися до суду із відповідним позовом.

29 жовтня 2018 року позивачі в призначене судове засідання з'явились,

позовні вимоги підтримали повністю, просили їх задовольнити.

Відповідач у судове засідання не з'явився, про час та місце слухання справи повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив.

Третя особа у судове засідання не з'явилась, про час та місце слухання справи повідомлена належним чином, просила розглянути справу за її відсутністю.

Суд, керуючись вимогами статтями 223, 280 ЦПК України, вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідача та третьої особи на підставі наявних в справі доказів, ухваливши заочне рішення, оскільки: відповідач та третя особа належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з'явився в судове засідання без повідомлення причин; третя особа подала заяву про розгляд справи без її участі; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти заочного вирішення справи; підстави для відкладення розгляду справи відсутні.

Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва від 15 серпня 2017 року відкрито провадження у справі. Справа призначена до розгляду на 29.10.2018 року на 15-00 в приміщенні суду та витребувано у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Грицаєнко Юлії Василівни матеріали спадкової справи № 22/2017, заведеної 15 грудня 2017 року щодо майна померлого.

24 вересня 2018 року судом було отримано від третьої особи - приватного нотаріуса Грицаєнко Ю.В. завірена копію спадкової справи № 22/2017 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_4.

Протокольною суду від 29.10.2018 року суд відмовив у задоволені клопотання сторони позивача про залучення до матеріалів справи копії технічного паспорту.

Проткольною суду від 29.10.2018 року суд залучив до матеріалів справи копію спадкової справи, що була витребувана у третьої особи.

Вислухавши пояснення позивачів, вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Згідно статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).

У статті 1217 ЦК України зазначено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи.

Відповідно до статті 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця.

У статті 1269 ЦК України зазначено, що спадкоємець за законом має право прийняти спадщину та незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

У статті 1269 ЦК України вказано, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно з спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

У статті 1297 ЦК України зазначено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов'язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Згідно статті 1267 ЦК України частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними.

Під час розгляду справи судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_5 року помер ОСОБА_4, що підтверджується копією свідоцтва про смерть (серія НОМЕР_3 від 13.04.2016 року), про що зроблено відповідний актовий запис 18872.

Позивачі є рідним сином та донькою померлого, що підтверджується свідоцтвом про народження ОСОБА_1 (серія НОМЕР_4 та записом акту про народження № 4 від 23 липня 1998 року відділу реєстрації актів громадянського стану Васильківського району про народження та свідоцтвом про народження ОСОБА_2 (серії НОМЕР_5, свідоцтвом про одруження ОСОБА_6 та ОСОБА_2 серія НОМЕР_6.

Згідно пояснень позивачів та даних спадкової справи - у спадкодавця ОСОБА_4 відсутній заповіт.

Даний факт знайшов своє підтвердження у судовому засіданні і був доведений належними доказами.

Вищезазначені обставини свідчать про те, що після смерті батька позивачів ОСОБА_4 відкрилась спадщина, отже виники спадкові правовідносини відповідно до яких позивачі мають право на спадкування після свого померлого батька за законом як спадкоємці першої черги в рівних частках (1/2 одна друга частка).

Судом встановлено, що згідно інформаційної довідки КП КМР "Київське міське бюро технічної інвентаризації" згідно з даними реєстрових книг Бюро, квартира АДРЕСА_1 на праві власності зареєстрована за ОСОБА_4 на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого 19.10.1993 року Фондом комунального майна Радянського району м. Києва, дубліката виданий 02.06.2010 року № НОМЕР_7 та зареєстрованого в Бюро 12.08.2010 року за реєстровим № 110.

Згідно пояснень позивачів виданий їх померлому батьку дублікат свідоцтва про право власності на квартиру був втрачений, а наступний дублікат виданий не може бути.

Вищевказане знайшло своє подальше підтвердження у листі відділу (органу) приватизації державного житлового фонду управління житлово-комунального господарства Шевченківської районної у місті Києві державної адміністрації вих.140 від 30 березня 2018 року. У вказаному листі було зазначено, що згідно п. 24 Положення про порядок передачі квартир (будинків) жилих приміщень у гуртожитках у власність громадян передбачено, що у разі втрати або зіпсування свідоцтва про право власності на квартиру за письмовою заявою власника органом приватизації видається його дублікат. При цьому дублікат № 2 на трьохкімнатну квартиру АДРЕСА_1, житловою площею - 45,90 кв.м., не може бути виданий.

Судом встановлено, що 11 травня 2018 року третя особа по справі Грицаєнко Юлія Василівна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу відмовила позивачам у вчинені нотаріальної дії - видачі кожному з позивачів свідоцтва про право на спадщину за законом на ? (одну другу) частку квартири АДРЕСА_1, яка належала померлому ОСОБА_4 (вих. 65/02-14, 64/02-14).

Беручи до уваги приписи статей 1216, 1269, 1297 ЦК України, встановлені по справі обставини, доведені належними доказами, повністю доводять той факт, що вказана квартира входить до складу спадкового майна у даних правовідносинах і позивачі як спадкоємці їх померлого батька ОСОБА_4 за законом виконали свій обов'язок звернутися до нотаріуса за видачею їм свідоцтв про прав на спадщину на нерухоме майно (квартиру).

Як вбачається з змісту вказаних постанов нотаріуса, підставою для відмови у вчиненні нотаріальних дії (видачі кожному з позивачів свідоцтв на спадщину на нерухоме майно - ? частину квартири) стало ненадання позивачами правовстановлюючого документу на спадкове майно.

Таким чином, право позивачів на отримання дубліката № 2 свідоцтва про право власності на квартиру було порушено органом приватизації.

При цьому, право позивачів отримати свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно (квартиру) було не визнано нотаріусом, оскільки виданий спадкодавцю дублікат свідоцтва про право власності на квартиру замість втраченого оригіналу був також втрачений спадкодавцем.

Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Статтею 392 ЦК України передбачено, що власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Згідно ч. 5 статті 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до статті 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво на право на спадщину.

У свою чергу відповідно до статті 1 першого Протоколу до Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Враховуючи вищевказані встановлені обставини та нормативні приписи, а також ту обставину, що квартира АДРЕСА_1, загальною площею 62,1 кв.м., житловою площею - 45,90 кв.м., належала на праві власності спадкодавцю, суд приходить до висновку, що вимоги позивачів про визнання за кожним з них права власності на ? (одну другу) частину квартири в порядку спадкування за законом після смерті їх батька є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Згідно п.п.15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Керуючись статтями 321, 328, 392, 1216, 1217, 1233, 1235 ЦК України, ст. ст.3, 4, 5, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 17, 43, 49, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 223, 258, 262, 264, 265, 268, 273, 280, 352 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити повністю.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на ? частину квартири АДРЕСА_1, загальною площею - 62,1 кв.м., житловою площею - 45,90 кв.м. в порядку спадкування за законом після смерті його батька - ОСОБА_4, що помер ІНФОРМАЦІЯ_5.

Визнати за ОСОБА_2 право власності на ? частину квартири АДРЕСА_1, загальною площею - 62,1 кв.м., житловою площею - 45,90 кв.м. в порядку спадкування за законом після смерті її батька - ОСОБА_4, що помер ІНФОРМАЦІЯ_5.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги до або через Шевченківський районний суд м.Києва протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було проголошено лише вступну і резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, цей строк обчислюється з дня складання повного тексту судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Реквізити учасників:

Позивач: ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, проживаючий в АДРЕСА_2.

Позивач: ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, ідентифікаційний номер НОМЕР_2, проживаюча в АДРЕСА_3

Відповідач: Київська міська рада, адреса м.Київ, вул..Хрещатик, 36.

Суддя: А.А.Осаулов

Повний текст рішення виготовлено 05.11.2018 року