Справа №612/155/18
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
25 квітня 2018 року смт. Близнюки
Близнюківський районний суд Харківської області у складі - головуючого судді Мороза О.І., за участю секретаря Коняєвої Н.Ю., розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в смт. Близнюки Харківської області цивільну справу за позовом ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК "ПРИВАТБАНК", представник - Савіхіна Анастасія Миколаївна, до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за кредитним договором,-
ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК" (надалі - Банк), звернулося до суду з позовом до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за кредитним договором, посилаючись на наступне.
15.04.2013 між Банком та ОСОБА_3 укладено договір №б/н (надалі - Договір), за яким вона отримала кредит у розмірі 6700,00 гривень у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 27,60% на рік на суму залишку заборгованості з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки.
Свої зобов'язання Банк виконав повністю. Відповідач же, порушила умови Договору і, станом на 15.02.2018 має заборгованість перед Банком на загальну суму 113826,29 гривень, яку і просять стягнути на їх користь із відповідача разом із понесеними судовими витратами - 1762,00 грн.
В порядку ч.5 ст. 279 ЦПК України, з ініціативи суду, сторони про дату, час та місце судового засідання повідомлялися своєчасно судовими повістками про виклик, але в судове засідання не з'явилися.
Позивач надав до суду письмову заяву в якій просить справу розглядати за відсутності їх представника, позовні вимоги підтримує.
Відповідно до ч.3 ст.211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Відповідач про проведення судових засідань повідомлялася за місцем проживання, яке вказане в позовній заяві. Згідно інформації Відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання, ОСОБА_3 зареєстрована за адресою, вказаною у позовній заяві. Із рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення органу поштового зв'язку вбачається, що ОСОБА_3 судову повістку, копію позовної заяви із додатками та копію ухвали суду про відкриття провадження отримала 03.04. 2018, тобто завчасно.
Отже є підстави вважати що відповідач про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином.
Відзиву, клопотань, заяв тощо в тому числі і про відкладення розгляду справи ОСОБА_3 не подала
Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Зі згоди позивача, яка викладена в його письмовій заяві, суд виніс ухвалу про заочний розгляд справи, що відповідає положенням ч.1 ст. 280 ЦПК України.
Частиною 8 ст. 279 ЦПК України передбачено, що при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.
Суд, дослідивши матеріали справи в порядку спрощеного позовного провадження та оцінивши належність, допустимість, достовірність доказів, з'ясувавши обставини справи, приходить до наступного.
Судом установлені такі факти та відповідні їм правовідносини.
Судом установлено, що Банк є публічним акціонерним товариством, юридичною особою та має банківську ліцензію на надання банківських послуг (а.с.35-38).
ОСОБА_3 є громадянкою України, про що свідчить фотокопія її паспорту (а.с.24).
15.04. 2013 між Банком та ОСОБА_3 укладено договір №б/н, за яким вона отримала кредит у розмірі 6700,00 гривень на умовах, як викладено вище.
За твердженням позивача Договір складається із анкети-заяви позичальника про приєднання до умов та правил надання банківських послуг, витягу з тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна», Умов та правил надання банківських послуг, «Правил користування платіжною карткою» та «Тарифами Банку» які викладені на зазначеному банківському сайті(а.с.7-32).
Договір відповідає вимогам ст.ст. 626-628, 1054,1055 ЦК України і відповідно до ст.629 цього Кодексу є обов'язковим до виконання сторонами.
Свої зобов'язання щодо надання кредиту Банк виконав.
Банк зазначає, що в порушення умов Договору відповідач, станом на 15.02.2018 має загальну заборгованість перед Банком у розмірі 113826,29 гривень, яка складається із наступного:
- заборгованість за кредитом - 6491,85 грн.,
- заборгованість за пенею та комісією - 3442,17 грн.,
а також штрафи відповідно до пункту 2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг:
- штраф (фіксована частина) - 500,00 грн.,
- штраф (процентна складова) - 5396,49 грн.
Розмір заборгованості підтверджується наданим розрахунком (а.с.5-6).
Відповідно до ст.1049 ЦК України, позичальник зобов'язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.
Відповідно до ч.1 ст.1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов'язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти.
Відповідно до Умов …:
- п.2.1.1.5.5. позичальник зобов'язується погашати заборгованість за кредитом, відсотками за його використання, за перевитрати платіжного ліміту, а також оплачувати комісії на умовах, передбачених цим Договором;
- п.2.1.1.5.6 - у разі невиконання зобов'язань за договором на вимогу Банку боржник повинен виконати зобов'язання з повернення Кредиту (у тому числі простроченого кредиту та Овердрафту), оплати Винагороди Банку.
- п. 2.1.1.7.6 - при порушені позичальником строків платежів по якомусь з грошових зобов'язань, передбачених цим договором більш ніж на 30 днів, позичальник зобов'язаний сплатити Банку штраф у розмірі 500 грн. + 5% від суми позову.
Згідно ст.526 ЦК України зобов'язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та цього Кодексу.
У відповідності до ч. 2 ст. 1054 та ч. 2 ст. 1050 ЦК України наслідками порушення боржником зобов'язання щодо повернення чергової частини суми кредиту є право Банку достроково вимагати повернення всієї суми кредиту.
Отже вимоги Банку щодо стягнення заборгованості по тілу кредиту, відсотків за користування кредитом, пені із комісією, суд вважає доведеними і такими, що підлягають задоволенню.
Вимоги позивача щодо стягнення з відповідача на їх користь штрафу у розмірі 500 грн. (фіксована частина) та штрафу у розмірі 5396,49 грн. (процентна складова), задоволенню не підлягають з наступних підстав.
Суд виходить з того, що цивільно-правова відповідальність - це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов'язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов'язку нового додаткового.
Покладення на боржника нових додаткових обов'язків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу).
Відповідно до статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання (частина друга статті 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання (частина третя статті 549 ЦК України).
За положеннями статті 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.
Враховуючи вищевикладене та відповідно до статті 549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення - строків виконання грошових зобов'язань за кредитним договором, свідчить про недотримання положень, закріплених у статті 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення.
Такі висновки викладені у постанові Верховного Суду України від 21.10.2015 року № 6-2003цс15.
Крім того, із ст. 549 ЦК України вбачається і те, що штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання (частина друга статті 549 ЦК України). Отже встановлений договором позики вид забезпечення виконання зобов'язання у вигляді неустойки - 500 грн. як штраф (фіксована частина) не відповідає змісту цього поняття та її правовій природі, як грошової суми, що обчислюється у відсотках до суми зобов'язання.
Таким чином судом встановлено що такі умови договору не відповідають вимогам закону, а тому в цій частині не підлягають задоволенню.
На підставі ч.1, п. 1 ч. 2 ст.141 ЦПК України, суд стягує з відповідача на користь позивача понесені ними і документально підтверджені витрати по сплаті судового збору - 1762,00 грн.
На підставі ст.ст. 526, 626,627,628, 629, 1049, 1050, 1054, 1055 ЦК України, ст.ст. 4,5,10,12,13,19,23,34,8,141,175,176,211,229,235, ч.2 ст. 247, ст. ст. 258, 259, 265, 268, 280, 282, 354,355 ЦПК України, суд,-
Позов задовольнити частково.
Стягнути із ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки смт. Пересічне Дергачівського району Харківської області, паспорт серії НОМЕР_2, виданий Близнюківським РС ГУДМС України в Харківській області 07.03.2013, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1, мешкаючої за адресою:
В іншій частині у задоволенні позову відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений у разі пропуску з інших поважних причин.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його складення через Близнюківський районний суд Харківської області.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його складення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Суддя О.І. Мороз

25 квітня 2018 року