Ухвала

09 листопада 2018 року

м. Київ

справа № 509/5291/14-ц

провадження №61-38343ск18

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Курило В. П. розглянув заяву ОСОБА_1 про відвід судді-доповідача Погрібного С. О. у справі за позовом за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1, Нараївської сільської ради Гайсинського району Вінницької області про визнання заповіту нікчемним, за касаційною скаргою ОСОБА_3 на постанову апеляційного суду Одеської області від 15 травня 2018 року,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 15 червня 2018 року із застосуванням засобів поштового зв'язку звернулася до Верховного Суду із касаційною скаргою на постанову апеляційного суду Одеської області від 15 травня 2018 року.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справи між суддями матеріали касаційної скарги 27 червня 2018 року передано судді-доповідачеві Погрібному С. О.

Ухвалою Верховного Суду від 09 липня 2018 року відкрито провадження у справі. Витребувано з Овідіопольського районного суду Одеської області цивільну справу № 509/5291/14-ц.

04 вересня 2018 року матеріали цивільної справи передані судді-доповідачу Погрібному С. О.

У жовтні 2018 року ОСОБА_1 із застосуванням засобів поштового зв'язку звернулася до суду із заявою про недовіру до судді-доповідача Погрібного С. О.

05 листопада 2018 року заяву передано судді-доповідачу Погрібному С. О.

Заява мотивована тим, що ухвалою Верховного Суду від 09 липня 2018 року відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою особи, яка не мала права на звернення до суду. Крім того, зазначила, що суддя-доповідач Погрібний С. О. навчався на одному курсі у вищому навчальному закладі із представником Нараївської сільської ради Гайсинського району Вінницької області - ОСОБА_4 На переконання заявника, суддя Погрібний С. О. та представник Нараївської сільської ради Гайсинського району Вінницької області - ОСОБА_4 знають один одного. Крім того, у заявника виникли сумніви щодо об'єктивності розподілу цієї справи судді Погрібному С. О., який раніше проживав та працював у м. Одесі. Ці обставини, на її переконання, викликають сумнів в неупередженості або об'єктивності судді Погрібного С. О.

Ухвалою Верховного Суду від 07 листопада 2018 року заяву ОСОБА_1 про відвід судді-доповідача Погрібного С. О. визнано необґрунтованою.

У частині другій та третій статті 40 ЦПК України передбачено, що питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У такому випадку вирішення питання про відвід судді здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

На виконання вимог частини третьої статті 40 ЦПК України заяву про відвід судді-доповідача Погрібного С. О. в порядку, встановленому частиною першою статті 33 ЦПК України, передано 09 листопада 2018 року судді Верховного Суду Курило В. П.

Згідно пункту 5 частини першої статті 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об'єктивності судді.

Відповідно до частини четвертої статті 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Європейський суд з прав людини вказав, що наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб'єктивним та об'єктивним критеріями. Відповідно до суб'єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об'єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб'єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Стосовно об'єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об'єктивно обґрунтованими (BELUKHA v. UKRAINE, N 33949/02, § 49 - 52, ЄСПЛ, від 09 листопада 2006 року).

За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу (частина одинадцята статті 40 ЦПК України).

Вивчивши матеріали касаційного провадження, вважаю, що підстав, передбачених статями 36, 37 ЦПК України, для задоволення заяви ОСОБА_1немає, а доводи заявника ґрунтуються на припущеннях та не свідчать про існування обставин, які викликають сумнів у неупередженості та об'єктивності судді Верховного Суду Погрібного С. О. у вказаній справі.

Керуючись статтями 36, 40 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді-доповідача Погрібного С. О. у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1, Нараївської сільської ради Гайсинського району Вінницької області про визнання заповіту нікчемним, за касаційною скаргою ОСОБА_3 на постанову апеляційного суду Одеської області від 15 травня 2018 року відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя В. П. Курило