Справа №: 398/2699/18
провадження №: 2/398/2116/18
"09" листопада 2018 р. Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області в складі: головуючого судді Ковальової О.Б., за участю секретаря судового засідання Василяки І.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Олександрія в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу № 398/2699/18 за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -
ПАТ КБ «ПриватБанк» звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором на загальну суму 27 666,70 грн. та витрати по сплаті судового збору.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 07.04.2008 року відповідач отримав кредит у розмірі 5000,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Відповідач своїм підписом у анкеті-заяві від 07.04.2008 року підтвердив, що підписана заява разом з запропонованими ПАТ КБ «Приватбанк» умовами та правилами, тарифами складають між ним та Банком договір про надання банківських послуг.
Представник позивача в судове засідання не зявився, про час, місце та дату судового засідання повідомлений належним чином, в позовній заяві зазначено про розгляд справи без участі представника Банку, проти заочного розгляду справи не заперечував.
Відповідач в судове засідання не зявився, про час, місце та дату судового засідання повідомлявся належним чином, давалось оголошення на сайті Судової влади України про виклик відповідача, про причини неявки суд не повідомив, будь-яких заяв, клопотань не надав. Враховуючи згоду представника позивача, суд ухвалив провести заочний розгляд справи та ухвалити на підставі наявних матеріалів справи заочне рішення, відповідно до вимог ст., ст. 280 284 ЦПК України.
Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.
З 21.05.2018 року ПАТ КБ «Приватбанк» змінив назву на Акціонерне товариство Комерційний банк «Приватбанк» (скорочена назва АТ КБ «Приватбанк»). Відповідно до ч.2 ст.5 Закону України «Про акціонерні товариства», зміна типу товариства з приватного на публічне або з публічного на приватне не є його перетворенням. Зміна назви юридичної особи не тягне за собою правонаступництва, а лише правовий наслідок проведення державної реєстрації змін до відомосте про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, повязаних зі зміною назви.
Як вбачається з матеріалів справи, 07.04.2008 року між ПАТ КБ «ПриватБанк» та ОСОБА_1 був укладений договір про надання банківських послуг у виді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку розмірі 5000 грн. 00 коп.
Умови договору та спосіб його вчинення можуть бути визначені сторонами з урахуванням вимог законодавства та із дозволеним відступом від нього, або на таких саме принципах запропоновані однією із сторін.
Відповідно до ч. 1 ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору.
Істотними умовами кредитного договору, відповідно до змісту ч. 1 ст. 638 та ст. 1054 ЦК України, є умови про мету, суму і строк кредиту, умови і порядок його видачі, розмір, порядок нарахування та виплата процентів, відповідальність сторін.
Відповідно до ч. 1 ст. 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.
Так, між сторонами правовідносини виникли внаслідок приєднання однієї сторони до умов іншої. Про ознайомлення із запропонованими умовами відповідач ознайомився та погодився, про що 07.04.2008 року розписалася у Анкеті-заяві про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг в ПАТ КБ «Приватбанк». Таке приєднання відповідачем вчинено у письмовій формі, що ґрунтується на положеннях ст. 634 ЦК України.
Отже, подавши Анкету-заяву заяву від 07.04.2008 року, відповідач підтвердив, що ознайомлений з умовами та правилами надання банківських послуг, тарифами банку.
За статтями 526, 612 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов'язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.
Наявність угоди між сторонами підтверджується Анкетою-заявою позичальника, умовами та правилами надання банківських послуг, а сума заборгованості її розрахунком станом на 14.06.2018 року.
У звязку з неналежним виконанням боржником договірних зобовязань, станом на 14.06.2018 року у відповідача виникла заборгованість, яка складає 27 666,70 грн., із них: 8835,12 грн. заборгованість за кредитом, 7831,36 грн. заборгованість по процентам за користування кредитом, 9444,66 грн. заборгованість за пенею, 250,00 грн. штраф (фіксована частина), 1305,56 грн. штраф (процентна складова).
Відповідно до ч. 1 ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов'язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти.
Відповідно до ст. 629 ЦК України договір є обов'язковим для виконання сторонами.
Згідно зі ст. ст. 526, 527, 530 ЦК України зобов'язання повинні виконуватись належним чином і в установлений строк відповідно до умов договору та вимог закону.
У разі порушення боржником зобовязання він, відповідно до ст. 549, 1050 ЦК України, зобовязаний сплатити неустойку (штраф, пеню).
Відповідно до статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобовязання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання (частина друга статті 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобовязання за кожен день прострочення виконання (частина третя статті 549 ЦК України).
За положеннями статті 61Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.
Отже, за таких обставин нарахування Банком одночасно пені і штрафу здійснено з недотриманням положень, закріплених у ст.61 Конституції України щодо заборони подвійної відповідальності за одне і те саме порушення, а тому вимоги про стягнення пені задоволенню не підлягають.
Відповідно до ч.1,2 ст.549 ЦК України та п. 2.1.1.7.6 Умов та Правил надання банківських послуг при порушенні позичальником строків платежів по будь-якому з грошових зобовязань, передбачених цим договором більш ніж на 30 днів, позичальник зобовязаний сплатити банку штраф в розмірі 250 грн. + 5% від суми позову.
Таким чином, суд вважає встановленим, що станом на 16.06.2018 року утворилась заборгованість за кредитним договором б/н від 07.04.2008 року в загальній сумі 17 749,80 грн., із них: заборгованість за кредитом 8835,12 грн.; заборгованість по процентам за користування кредитом 7831,36 грн.; штраф (фіксована частина) - 250,00 грн.; штраф (процентна складова) 833,32 грн.
Згідно вимог ст. 141 ЦПК України суд стягує на користь позивача сплачений судовий збір з відповідача, пропорційно до задоволених вимог в розмірі 1127,68 грн.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 141, 264, 265, 273, 280 - 284, 352, 354, пп.15.5 Розділу ХІІІ "Перехідні положення" ЦПК України, суд,
Позовні вимоги Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задовольнити частково.
В іншій частині вимог відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 30 днів з дня його проголошення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення шляхом подачі апеляційної скарги до Апеляційного суду Кіровоградської області через Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області протягом тридцяти днів з дня складення судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя: