Справа № 212/7808/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 грудня 2018 року м. Кривий Ріг

Жовтневий районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, у складі: головуючого судді Пустовіта О.Г., з участю: секретаря судового засідання Борух Ю.К., без присутності осіб, які беруть участь у справі та без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, розглянувши у підготовчому судовому засіданні, в залі суду міста ОСОБА_1 цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся з позовом до відповідача з вимогою про розірвання шлюбу. Свої вимоги мотивує тим, що з 09 листопада 2013 року перебуває у шлюбі з відповідачкою, від якого мають неповнолітнього сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 . Шлюбні відносини з відповідачкою не підтримує, спільне господарство не ведуть. Підставою для розірвання шлюбних відносини стало те, що зявилися суттєві розбіжності в їх характерах, протиріччя в поглядах на життя, відсутність взаєморозуміння.

Позовна заява надійшла до суду 10.10.2018 року, справа підсудна Жовтневому районному суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, тому ухвалою від 06.11.2018 року позовна заява була прийнята до розгляду, відкрито провадження у справі та призначена до підготовчого судового засідання.

У підготовче судове засідання позивач надала суду письмову заяву, в якій просить справу розглянути у її відсутність, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, просить їх задовольнити.

Відповідач також звернувся до суду із заявою, в якій просив справу розглянути у його відсутність, позовні вимоги визнає, в повному обсязі.

Згідно ч.1, 4 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Згідно ч. 3, 4 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі визнання позову проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу.

Враховуючи, що визнання позову відповідачем не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд вважає доцільним ухвалити рішення в підготовчому судовому засіданні.

Справа розглядається за відсутності учасників справи, тому у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Згідно копії свідоцтва про шлюб серії І-КИ № 265425 ОСОБА_2 та ОСОБА_3 (дошлюбне прізвище Сисоєва) уклали шлюб 09 листопада 2013 року, який зареєстровано Жовтневим відділом реєстрації актів цивільного стану Криворізького міського управління юстиції Дніпропетровської області, відповідний актовий запис № 874.

Від шлюбу подружжя мають неповнолітнього сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджено копією свідоцтва про народження серії І-КИ № 476809 .

Із позовної заяви вбачається, що сторони не ведуть спільне господарство, не підтримують сімейно-шлюбні стосунки, проживають окремо. Позивач зазначає, що підставою для розірвання шлюбних відносини стало те, що зявилися суттєві розбіжності в їх характерах, протиріччя в поглядах на життя, відсутність взаєморозуміння, що призвело до втрати почуття любові.

Задовольняючи позов, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім'ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, в той час як сторони не мають наміру зберегти шлюб.

Відповідно до п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України №11 від 21.12.2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» проголошена Конституцією України охорона сім'ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

Відповідно до ст. 1 Сімейного Кодексу України побудова сімейних відносин відбувається на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємоповаги та підтримки.

Відповідно до ст. 24 Сімейного Кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування до шлюбу жінки та чоловіка не допускається.

Відповідно до ч. 3, 4 ст. 56 Сімейного Кодексу України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

дно до вимог ч. 1 ст. 110 Сімейного Кодекс України, позов про розірвання шлюбу може бути предявлений одним з подружжя.

Відповідно до ст. 112 Сімейного Кодексу України суд зясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя.

Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Аналізуючи та оцінюючи всі вищевикладені обставини у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що шлюб підлягає розірванню, так як сторони мають різні інтереси та погляди, шлюбні відносини існують лише формально, сімейно-шлюбні стосунки сторін розпались і поновлені бути не можуть, тому шлюб повинен бути розірваний.

Згідно ч. 2 ст. 114 Сімейного Кодексу України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 110-112 Сімейного Кодексу України, ст.ст. 12, 77-81, 141, 142, 259, 263-265, 268, 352, 354 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб укладений між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_3,ІНФОРМАЦІЯ_3 (дошлюбне прізвище - Сисоєва), зареєстрований 09 листопада 2013 року Жовтневим відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Криворізького міського управління юстиції у Дніпропетровській області, відповідний актовий запис № 874, від якого мають одну неповнолітню дитину - розірвати.

При реєстрації розірвання шлюбу в органах РАЦС ОСОБА_3 залишити прізвище «САВЧУК».

Рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Дніпровського апеляційного суду через Жовтневий районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення.

Повний текст рішення суду складено 12 грудня 2018 року та підписано без його проголошення.

Суддя: О. Г. Пустовіт