Справа № 2-1461/08
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 березня 2018 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Супрун Г. Б. ,

за участю секретаря судового засідання - Цукурової Д. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києвіскаргу ОСОБА_1 на дії державного виконавця Печерського районного відділу державної виконавчої служби міста Києва ГТУ юстиції у м.Києві про скасування постанови про накладення арешту,

В С Т А Н О В И В :

Скаржник ОСОБА_1 звернулась до суду зі скаргою на дії державного виконавця, обґрунтовуючи вимоги тим, що державним виконавцем Печерського районного відділу державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві в рамках виконавчого провадження було накладено арешт на її картковий рахунок, на який надходить заробітна плата. Вважає такі дії державного виконавця незаконними та просить скасувати постанову про накладення арешту на її розрахунковий (зарплатний) рахунок.

В призначене судове засідання учасники справи не з'явились.

Представник заявника надав суду заяву слухати справу за його відсутності. Вимоги скарги підтримує повному обсязі.

Державний виконавець до суду не з'явився. Причини неявки суду не повідомив.

Суд вважає за можливе на підставі наявних доказів розгляду нути справу за відсутності нез»явившихся осіб.

Дослідивши та оцінивши в сукупності докази мотивування скарги, суд дійшов до наступних висновків.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 26 Закону України «Про виконавче провадження», виконавець розпочинає примусове виконання рішення на підставі виконавчого документа, зазначеного у статті 3 цього Закону, за заявою стягувача про примусове виконання рішення.

Судом встановлено, що 01.11.2017 року в рамках відкритого виконавчого провадження № 49498865 державним виконавцем Печерського районного відділу держаної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві було винесено постанову про накладення арешту на кошти боржника, що містяться на рахунках у банку.

19.12.2017 року державним виконавцем Печерського районного відділу держаної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві було винесено постанову про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника.

Як вбачаться з матеріалів справи, у зв'язку з накладенням арешту на кошти боржника, що містяться на банківських рахунках, скаржнику здійснено заборону видаткових операцій за картковим рахунком НОМЕР_2, відкритого у ПАТ КБ «Приват Банк», на який перераховується заробітна плата.

Тобто, ця карта є рахунком на який надходять кошти в якості заробітної плати яку заявник отримує від працедавця, та які є її єдиним доходом існування для скаржника.

Частиною 1 статті 5 Закону України «Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів» встановлено, що державний виконавець, приватний виконавець під час здійснення професійної діяльності є незалежними, керуються принципом верховенства права та діють виключно відповідно до закону.

Відповідно до ст. 7 ЗУ «Про державну виконавчу службу», працівник органу державної виконавчої служби зобов'язаний сумлінно виконувати службові обов'язки, не допускати в своїй діяльності порушення прав громадян та юридичних осіб, гарантованих Конституцією України та законами України.

Статтею 56 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що арешт майна боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно боржника може накладатися державним виконавцем шляхом, зокрема, винесення постанови про арешт коштів та інших цінностей боржника, що знаходяться на рахунках і вкладах чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах.

В той же час частиною 1 статті 2, частини 2 статті 10 Конвенції про захист заробітної плати від 01 липня 1949 року № 95, ратифікованої Україною 04 серпня 1961 року, заробітна плата повинна охоронятися від арештів і передачі в такій мірі, в якій це вважається потрібним для утримання працівника і його сім'ї.

Відповідно до статтею 43 Конституції України гарантовано, що право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом; громадяни мають право на соціальний захист, що включає право на забезпечення їх у разі повної, часткової або тимчасової втрати працездатності, втрати годувальника, безробіття з незалежних від них обставин, а також у старості та в інших випадках, передбачених законом.

Отже, накладення арешту на рахунок НОМЕР_2, який відкритий в ПАТ КБ «ПриватБанк» та призначений для виплати заробітної плати, унеможливлює своєчасну виплату заробітної плати, що призводить до порушення конституційних прав заявника та позбавляє її коштів на існування, що суперечить порядку утримання із заробітної платні.

Тому дії державного виконавця слід розцінювати як неправомірні, а вимоги скарги такими, що підлягають задоволенню

Керуючись ст.447-453 , 353-355 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Скаргу ОСОБА_1 на дії державного виконавця Печерського районного відділу державної виконавчої служби міста Києва ГТУ юстиції у м.Києві про скасування постанови про накладення арешту - задовольнити.

Скасувати постанову державного виконавця Печерського районного відділу державної виконавчої служби міста Києва ГТУ юстиції у м.Києві Петрухно С.О. від 01.11.2017р. № ВП 49498865 в частині накладення арешту на розрахунковий зарплатний (картковий) рахунок НОМЕР_2, відкритий в ПАТ КБ "Приватбанк" ( МФО 305299) на ім'я ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_1, ідентифікаційний код НОМЕР_1)

Ухвала суду може бути оскаржене протягом 15 днів з дня проголошення шляхом подачі апеляційної скарги до Апеляційного суду м.Києва через Подільський районний суд м.Києва.

Якщо було оголошено вступну та резолютивну частину ухвали або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складання повного тексту ухвали. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження в цей же строк з дня вручення йому копії рішення (ухвали).

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення (ухвала), якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СуддяГ. Б. Супрун