справа №619/3321/18
провадження №2/619/1477/18
Рішення

08 листопада 2018 року
Дергачівський районний суд Харківської області у складі: головуючого судді Нечипоренко І.М., за участю секретаря судового засідання Носачової І.В.,
розглянув у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу №619/3321/18,
імя (найменування) сторін:
позивач: ОСОБА_1,
відповідач: ОСОБА_2,
вимоги позивача: про розірвання шлюбу.
Виклад позиції позивача.
20.08.2018 позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить розірвати шлюб з відповідачем та після розірвання шлюбу просить відновити їй прізвище Мерещакова, посилаючись на те, що їх шлюб був зареєстрований 25.04.2014. Від шлюбу спільних дітей не мають. З липня 2017 вони припинили фактичні шлюбні стосунки, не проживають разом, не мають спільного бюджету, не ведуть спільне господарство. Їхній шлюб розпався через несумісність характерів і поглядів на життя. Примирення і збереження шлюбу не можливе.
Заяви, клопотання, процесуальні дії у справі.
Відповідач у судове засідання не зявився, надавши заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги визнає в повному обсязі.
Позивач у судове засідання не зявилася, в наданій заяві просить справу розглядати за її відсутності, позов підтримує.
Відповідно до ч.3 ст.211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Фактичні обставини, встановлені судом, норми права, які застосовував суд, мотиви суду.
Судом установлено, що сторони перебувають в зареєстрованому шлюбі з 25 квітня 2014 року, оформивши його у виконавчому комітеті Солоницівської селищної ради Дергачівського району Харківської області, актовий запис №20, що підтверджується свідоцтвом про шлюб (а.с.4).
Від шлюбу сторони дітей не мають.
Згідно з частинами третьою та п'ятою статті 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.
Згідно статті 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов'язки у шлюбі та сім'ї.
Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування до шлюбу не допускається (ст.24 СК України).
Як встановлено частиною другою статті 36 СК України шлюб не може бути підставою для надання особі пільг чи переваг, а також для обмеження її прав та свобод, які встановлені Конституцією України.
Частиною першої статті 104 СК України передбачено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання.
Згідно вимог ч.3 ст.105 Сімейного кодексу України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.
Проголошена Конституцією України охорона сім'ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.
Шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, який ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. За таких обставин, коли обов'язки дружини та чоловіка зі спільного піклування про побудову сімейних відносин на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги припинені, подальше збереження шлюбу є неможливим.
Частиною 1 ст. 110 СК України передбачено, що позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.
Зберегти сімю сторін не уявляється можливим, тому що між сторонами відсутнє взаєморозуміння, шлюбно-сімейні відносини припинені.
Як розяснено в п.10 № Постанови Пленуму Верховного Суду України від 21 грудня 2007 року № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійснимта поділ спільного майна подружжя» проголошена Конституцією України охорона сім'ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з'ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.
Суд вважає, що за таких обставин, сімя розпалася повністю та відновлена бути не може, оскільки подальше спільне проживання сторін стало неможливим, це суперечить інтересам позивача, яка не бажає подальшого перебування у шлюбі, тому шлюб необхідно розірвати.
Згідно ч.2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.
Стосовно позовних вимог щодо залишення після розірвання шлюбу прізвища Мерещакова, суд вважає їх такими, що не підлягають задоволенню, виходячи з наступного.
Згідно ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Згідно ч.6 ст.15 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану», той з подружжя, який бажає відновити своє дошлюбне прізвище, повинен заявити про це в органі державної реєстрації актів цивільного стану під час державної реєстрації розірвання шлюбу.
Згідно ч.8 ст. 294 ЦПК України, яка передбачає порядок розгляду справ окремого провадження, у рішенні суду про розірвання шлюбу зазначається про вибір прізвища тим з подружжя, який змінив прізвище під час державної реєстрації шлюбу, що розривається.
Таким чином, враховуючи, що справа розглядається в порядку позовного, а не окремого провадження, у суду відсутні підстави вирішувати будь-які питання щодо прізвища сторін.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на відповідача.
При зверненні до суду позивачем сплачено судовий збір у розмірі 704,80грн, які підлягають стягненню на її користь з відповідача.
Відповідно до ст. 259 ЦПК України суди ухвалюють рішення іменем України негайно після закінчення судового розгляду. Рішення суду приймаються, складаються і підписуються в нарадчій кімнаті складом суду, який розглянув справу.
Як встановлено ст.129-1 Конституції України суд ухвалює рішення іменем України.
Керуючись ст.ст. 7, 12, 13, 81, 89, 200, 206, 258, 259, 263-265, 273, 354 ЦПК України, суд,
Позов ОСОБА_1 задовольнити частково.
Розірвати шлюб між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, що зареєстрований 25 квітня 2014 року у виконавчому комітеті Солоницівської селищної ради Дергачівського району Харківської області, актовий запис №20.
Стягнути з ОСОБА_2 судовий збір на користь ОСОБА_1 в сумі 704,80грн (сімсот чотири гривні 80 копійок).
В іншій частині позову відмовити.
Рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надіслати до відділу державної реєстрації актів цивільного стану по Дергачівському та Золочівському районах Головного територіального управління юстиції у Харківській області для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Апеляційна скарга на рішення суду подається Харківському апеляційному суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення відповідно до п.п.15.5 п.15 Перехідних положень ЦПК України через Дергачівський районний суд Харківської області.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне найменування (імя) сторін:

позивач: ОСОБА_1, ІПН НОМЕР_1, проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3.

відповідач: ОСОБА_2: ІПН НОМЕР_2, проживає за адресою: 61067 м. Харків вул. Миронівська, буд.23.

Суддя І. М. Нечипоренко