Провадження № 2-п/761/14/2018
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 березня 2018 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі

головуючого судді Юзькової О.Л.

при секретарі Голопич Н.Р.,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 20.09.2017 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з заявою про перегляд заочного рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 20.09.2017 р. у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням. Зазначає, що причини неявки в судове засідання були поважними. Крім того, належним способом захисту прав в справах такої категорії є усунення перешкод у користуванні власністю шляхом виселення зареєстрованих осіб на підставі положень ст. 40 Закону України «Про іпотеку», ст. 109 ЖК УРСР. Просить суд скасувати заочне рішення та призначити справу до розгляду у загальному порядку.

Заявник в судове засідання не з»явився, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином, що в розумінні имог чинного ЦПК України не є перешкодою для розгляду заяви по суті.

Представник позивача просив відмовити у задоволенні заяви у зв»язку із тим, що відсутні підстави передбачені законом для скасування заочного рішення.

Вислухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд вважає встановленим наступне.

Так, 20.07.2017 року Шевченківським районним судом м. Києва ухвалено заочне рішення у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням. Позовні вимоги задоволено.

За приписами ст. 288 ЦПК України (в редакції, що діє на момент розгляду заяви про перегляд заочного рішення), заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Як свідчать матеріали справи розгляд справи було призначено на 29.08.2017 р., у зв»язку з надходженням відповідного клопотання представника відповідача,який не міг з»явитися до суду, було оголошено перерву до 20.09.2017 р.

Відповідач в судове засідання 29.08.2017 р. в судове засідання не з»явився, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином.

В судове засідання 20.09.2017 р. відповідач, представник відповідача також не з»явились. Від представника ОСОБА_1 надходило клопотання про неможливість явки відповідача в судове засідання у зв»язку із погіршенням стану здоров»я та відкладення розгляду справи на іншу дату.

При цьому представник відповідача також не з»явився в судове засідання, не повідомивши при цьому поважність причин своєї неявки.

За таких обставин, в розумінні положень ст. 224 ЦПК України (в редакції, що діяв на момент ухвалення процесуального рішення) за згодою представника позивача було проведено заочний розгляд справи та ухвалено заочне рішення.

Слід зазначити, що зважаючи на належність повідомлення відповідача про розгляд справи, останній не був позбавлений можливості направити особисто або через представника заперечення на позов, подати відповідні докази.

В розумінні положень норм процесуального права, для скасування заочного рішення необхідно наявність одночасно двох обставин - поважність причин неявки в судове засідання та наявність доказів, які мають суттєве значення для вирішення спору.

Доказів, які б мали суттєве значення для розгляду справи по суті заявником, не надано.

Таких доказів не отримано і під час розгляду заяви про перегляд заочного рішення.

Правовідносинам сторін, всім наявним в матеріалах справи доказам, було надано належну оцінку, що знайшло своє підтвердження у заочному рішенні від 20.09.2017 року.

За положеннями ч. 3 ст. 287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про скасування заочного рішення суд може своєю ухвалою, зокрема, залишити заяву без задоволення.

За таких обставин, зважаючи повідомлення відповідача про розгляд справи у спосіб передбачений ЦПК України, беручи до уваги відсутність доказів, які мають суттєве значення для вирішення справи по суті, суд не знаходить підстав для задоволення заяви про перегляд заочного рішення.

Керуючись статтями 287, 353 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 20.09.2017 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заочне рішення може бути оскаржено в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Строк на апеляційне оскарження починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Повний текст ухвали суду складено 06.03.2018 року.

Суддя