Провадження № 2/229/950/2018
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

(заочне)

07 листопада 2018 року м. Дружківка

Дружківський міський суд Донецької області у складі:

головуючого судді Лопатко Н.В.,

секретаря судового засідання Гумірової І.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду м. Дружківка цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,

В С Т А Н О В И В:

Позивачі ОСОБА_1, ОСОБА_2 звернулись з позовною заявою до ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням. В обґрунтування позову позивачі зазначили, що вони є власниками квартири за адресою: м. Дружківка, вул. Дружби, 85/84. Зазначають, що у вказаній квартирі зареєстрований ОСОБА_3 Відповідач фактично не мешкає в квартирі з 2012 року, оскільки виїхав за межі міста. Факт реєстрації в квартирі відповідача заважає позивачам вільно користуватися та розпоряджатися своєю власністю, змушує безпідставно сплачувати зайві кошти за комунальні послуги. Відповідач добровільно знятися з реєстрації не може, що змусило позивачів звернутися до суду з вказаним позовом.

В супереч вимогам ст. 178 ЦПК України відповідач не скористався своїм правом надати відзив на позовну заяву у встановлений судом строк.

В судове засідання позивачі ОСОБА_1, ОСОБА_2 не зявились, проте надали заяви про розгляд справи за їх відсутності, проти винесення судом заочного рішення по справі не заперечують.

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином та своєчасно, причину неявки суду не повідомив, заяву з клопотанням про розгляд справи у його відсутності або про відкладення розгляду справи не надав.

Враховуючи, що причина неявки відповідача є неповажною, відзив не надано, у справі є наявні дані про права та взаємовідносини сторін, суд вважає можливим відповідно до ст. 280 ЦПК України розглянути справу у порядку заочного провадження у відсутність відповідача з дотриманням вимог, встановлених законом, за згодою позивача на розгляд справи в порядку заочного провадження.

У зв'язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється на підставі ч.2 ст.247 Цивільного процесуального кодексу України.

Дослідивши матеріали справи, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, встановивши і факти та відповідні їм правовідносини, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню зважаючи на таке.

Судом установлено, що ОСОБА_1, ОСОБА_2 є власниками квартири, розташованої у м. Дружківка по вул. Дружби, 85/84 на підставі свідоцтва про право на спадщину від 01 листопада 1999 року та свідоцтва про право на спадщину за законом від 01 лютого 2011 року зареєстрованого в реєстрі за № 521 посвідченого приватним нотаріусом Дружківського міського нотаріального округу ОСОБА_4, що підтверджується витягом про державну реєстрацію прав від 06.04.2011 року.

З домової книги вбачається, що ОСОБА_3 (син) зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується довідкою підписаною директором КП Комсервіс від 26.07.2018 року № 2128.

З акту від 27.07.2018 року затвердженого директором КП Комсервіс вбачається, що відповідач ОСОБА_3 зареєстрований, але фактично з вересня 2012 року не проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1.

Конституція України у ст. 47 проголошує, що кожен має право на житло. Держава гарантує не тільки свободу його придбання, але й можливість стабільного користування житлом, його недоторканість, а також недопущення примусового позбавлення житла, не інакше, як на підставі закону і за рішенням суду.

Статтею 72 ЖК України встановлено визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.

Відповідно до ч. 1 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Згідно із ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Об'єктом власності особи може бути, зокрема, житло - житловий будинок, садиба, квартира (ст. ст. 379, 382 ЦК України).

Права власника житлового будинку (квартири) визначені ст. 383 ЦК України та ст. 150 ЖК України, які передбачають право власника використовувати житло для власного проживання, проживання членів сім'ї, інших осіб і розпоряджатися своїм житлом на власний розсуд.

Обмеження чи втручання у право власника можливе лише з підстав, передбачених законом.

Окрім цього, відповідно до ч. 1 ст. 156 ЖК України, з урахуванням положень ст. 405 ЦК України, члени сім'ї власника житла, які проживають разом з ним у будинку (квартирі), що йому належить, користуються жилим приміщенням в обсязі, визначеному відповідно до угоди з власником. Члени сім`ї власника житла втрачають право на користування житловим приміщенням у разі відсутності їх без поважних причини понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ними і власником житла або законом.

Проте відповідач ОСОБА_3, який є сином позивача ОСОБА_1 в квартирі не мешкає більше року, перешкод йому в цьому не чиниться, витрат по утриманню житла ОСОБА_3 не несе, його реєстрація в квартирі порушує охоронюване законом право власності позивачів, позивачі заперечують проти реєстрації відповідача у їх житлі, суд вважає, що відповідача слід визнати таким, що втратив право на користування житлом позивача.

Враховуючи, вищевикладене, суд знаходить всі підстави для ухвалення рішення про задоволення позову.

Відповідно до частини 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивачами при зверненні до суду з позовною заяву сплачений судовий збір у сумі 704,80 гривень, враховуючи, що позов задоволено в повному обсязі, сума судового збору, підлягає стягненню з відповідача ОСОБА_3 в рівних частках на користь позивачів.

Керуючись ст.ст. 4, 5, 10, 13, 76 - 80, 89, ч.1 ст. 141, 259, 263 - 265, 280-282, п.15.5 перехідних положень ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1, мешкає за адресою: Донецька область, м. Дружківка, вул. Дружби, буд. 85/84), ОСОБА_2 (НОМЕР_2, мешкає за адресою: Донецька область, м. Дружківка, вул. Дружби, буд. 85/84) до ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_3, зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2) про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням задовольнити в повному обсязі.

Визнати ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3 таким, що втратив право користування житловим приміщенням, а саме квартирою № 84 у будинку № 85 по вул. Дружби у м. Дружківка Донецької області.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1, ОСОБА_2 в рівних частках судовий збір в розмірі 704 (сімсот чотири) грн. 80 коп.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цивільним процесуальним кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути переглянуте Дружківським міським судом Донецької області за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Донецького апеляційного суду через Дружківський міський суд протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 09 листопада 2018 року.

Суддя: Н.В. Лопатко