ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 грудня 2018 року

м.Суми

Справа №591/471/18

Номер провадження 22-ц/788/2101/18

Апеляційний суд Сумської області у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого - Хвостика С. Г. (суддя-доповідач),

суддів - Левченко Т. А. , Криворотенка В. І.

з участю секретаря судового засідання - Пархоменко А.П.,

представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2,

розглянув у відкритому судовому засіданні у порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу ОСОБА_3, який діє через представника - ОСОБА_4, на ухвалу Зарічного районного суду м. Суми від 24 жовтня 2018 року в складі судді Кривцової Г.В., постановленої у м. Суми, повний текст якої складений 24 жовтня 2018 року,

в с т а н о в и в:

Статтею 351 Цивільного процесуального кодексу України в редакції Закону України № 2147-VІІІ від 03 жовтня 2017 року «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів», що набув чинності 15 грудня 2017 року (далі - ЦПК України), визначено, що судом апеляційної інстанції у цивільних справах є апеляційний суд, у межах апеляційного округу якого (території, на яку поширюються повноваження відповідного апеляційного суду) знаходиться місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Відповідно до пункту 8 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України до утворення апеляційних судів в апеляційних округах їхні повноваження здійснюють апеляційні суди, у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

У січні 2018 року ОСОБА_1 звернувся з позовом до ОСОБА_3, ОСОБА_5, ОСОБА_6 та Громадської організації «Громадське телебачення Запоріжжя» про захист честі, гідності та ділової репутації, який в подальшому уточнив та просив суд:

- визнати недостовірною та такою, що порочить його честь, гідність та ділову репутацію інформацію, поширену 21 грудня 2017 року ОСОБА_3 шляхом надання інтерв'ю ОСОБА_6, як журналісту Громадської організації «Громадське телебачення Запоріжжя», за інтернет-адресою, а також поширену ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 в мережі Інтернет інформацію наступного змісту: 1) ОСОБА_1 захопив рейдерським шляхом підприємство «Енергомашінжиніринг»; 2) ОСОБА_1 має відношення до організованої злочинності;

- зобов'язати ОСОБА_3 та Громадську організацію «Громадське телебачення Запоріжжя» спростувати поширену ними 21 грудня 2017 року за інтернет-адресою вказану недостовірну інформацію шляхом публікації резолютивної частини рішення суду у даній справі у той же спосіб, що її було поширено не пізніше місяця з дня набрання рішенням суду законної сили;

- зобов'язати ОСОБА_5 видалити недостовірну інформацію, поширену ІНФОРМАЦІЯ_1 в мережі Інтернет;

- заборонити ОСОБА_3, Громадській організації «Громадське телебачення Запоріжжя» та ОСОБА_5 розповсюджувати будь-яким чином (по телебаченню, в пресі, по радіо, в мережі Інтернет, у зовнішній рекламі, в місцях публічного розповсюдження інформації, в інтерв'ю, в розмовах з будь-якими особами тощо) негативну, недостовірну та таку, що принижує честь, гідність та ділову репутацію позивача інформацію вказаного змісту;

- стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 100000 грн в рахунок відшкодування спричиненої моральної шкоди.

24 жовтня 2018 року представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_7 подала до суду клопотання про призначення лінгвістичної експертизи усного мовлення, посилаючись на те, що для з'ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право.

Ухвалою Зарічного районного суду м. Суми від 24 жовтня 2018 року клопотання представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_7 про призначення лінгвістичної експертизи усного мовлення задоволено.

Призначено лінгвістичну експертизу усного мовлення, на вирішення якої поставлено наступні запитання:

1) Чи міститься в інтерв'ю, запис якого міститься на диску для лазерних систем зчитування, негативна інформація відносно ОСОБА_1?

2) Якщо така негативна інформація міститься у вищеозначеному інтерв'ю, то в якій формі висловлена ця інформація: фактичних тверджень чи оціночних суджень?

3) Якщо ця негативна інформація висловлена в формі фактичних тверджень, то чи мають ці твердження наступний зміст (чи явно слідує з інтерв'ю, наступна інформація): ОСОБА_1 захопив рейдерським шляхом підприємство Енергомашінжинірінг; ОСОБА_1 має відношення до організованої злочинності; ОСОБА_1 заплатив гроші до донецької прокуратури та СБУ за те, щоб вони сфабрикували справу; ОСОБА_1 своїм медійним ресурсом підтримував переслідування ОСОБА_3 донецькою прокуратурою та СБУ; ОСОБА_1 своїм медійним ресурсом підтримував переслідування підприємства ОСОБА_3 донецькою прокуратурою та СБУ.

4) У висловлюваннях кого (якої) з осіб, що беруть участь в інтерв'ю (особи що бере інтерв'ю чи особи що дає інтерв'ю), міститься інформація про те, що: ОСОБА_1 захопив рейдерським шляхом підприємство Енергомашінжинірінг; ОСОБА_1 має відношення до організованої злочинності; ОСОБА_1 заплатив гроші до донецької прокуратури та СБУ за те, щоб вони сфабрикували справу; ОСОБА_1 своїм медійним ресурсом підтримував переслідування ОСОБА_3 донецькою прокуратурою та СБУ; ОСОБА_1 своїм медійним ресурсом підтримував переслідування підприємства ОСОБА_3 донецькою прокуратурою та СБУ.

Копію ухвали направлено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (03057, м. Київ, вул. Смоленська, 6) для організації проведення експертизи. Попереджено експертів про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 КК України. Надано експертам для дослідження матеріали цивільної справи № 591/471/18.

Витрати, пов'язані з проведенням експертизи, покладено на ініціатора питання про призначення експертизи - на позивача ОСОБА_1

Зупинено провадження у справі на час проведення експертизи.

Вказану ухвалу суду відповідач ОСОБА_3, який діє через представника - ОСОБА_4, оскаржив в апеляційному порядку.

В апеляційній скарзі представник відповідача, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просить скасувати ухвалу суду і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В доводах апеляційної скарги зазначається, що у зв'язку з відсутністю в мережі Інтернет будь-яких відео за посиланнями, які вказав позивач у позовній заяві, неможливо встановити, чи є диск для лазерних систем зчитування, на якому нібито міститься інтерв'ю і який передається експертній установі на дослідження, тотожним тому відео, що, як стверджує позивач, було розміщено в мережі Інтернет.

Крім того, відповідач вважає, що поставлені на вирішення експертизи питання не можуть бути предметом експертизи, оскільки інформація соціально-політичного змісту поширюється у засобах масової інформації для невизначеного кола осіб, тому не потребує спеціальних знань. До того ж, на думку відповідача, сам суд може оцінити поширену інформацію на предмет того, чи є ця інформація негативного чи позитивного змісту, чи подано її у формі твердження чи у формі заперечень. Відтак, оцінювати вказане відео повинен виключно суд, у зв'язку з чим відповідач стверджує, що ухвалою про призначення експертизи суд фактично переклав на експерта обов'язок оцінювати даний доказ.

Від інших учасників справи в установлений судом строк відзив на апеляційну скаргу не надходив, письмові заперечення також.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про залишення ухвали суду без змін, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Вирішуючи питання про призначення лінгвістичної експертизи усного мовлення, суд першої інстанції виходив з того, що для з'ясування обставин заявлених вимог необхідні спеціальні знання, тому задовольнив клопотання з цього приводу.

З такими висновками суду першої інстанції колегія суддів погоджується.

Відповідно до частин 1, 2 статті 102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Звертаючись до суду з даним позовом, позивач вказав, що відповідачі поширили в мережі Інтернет негативну та недостовірну інформацію відносно нього.

Відповідно до частини 1 статті 277 ЦК України фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім'ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації.

Разом з тим, Пленум Верховного Суду України у п. 19 постанови «Про судову практику про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» від 27 лютого 2009 року за № 1 роз'яснив, що вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначати характер такої інформації та з'ясовувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням.

З урахуванням вищезазначеного, колегія суддів вважає, що вирішення питань щодо того, якого змісту (позитивного або негативного) поширена відносно позивача інформація, а також у якій формі (фактичних тверджень або оціночних суджень) вона була розповсюджена у даній справі щодо захисту честі, гідності та ділової репутації позивача шляхом спростування відповідачами цієї недостовірної інформації може бути предметом експертного дослідження у даній справі, оскільки поставлені на вирішення експертизи питання знаходяться в переліку тих, які можуть досліджуватись вказаною лінгвістичною експертизою мовлення, що вбачається з Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених Наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року за № 53/5, з наступними змінами і доповненнями.

За таких обставин, коли суд першої інстанції постановив оскаржувану ухвалу з дотриманням норм процесуального права, тому її необхідно залишити без змін, а апеляційну скаргу, відповідно, - без задоволення.

Керуючись ст. 374 ч. 1 п. 1; 375; 382 ЦПК України, апеляційний суд, -

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3, який діє через представника - ОСОБА_4, залишити без задоволення.

Ухвалу Зарічного районного суду м. Суми від 24 жовтня 2018 року у даній справі залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий: С.Г. Хвостик (суддя-доповідач)

Судді: Т.А. Левченко

В.І. Криворотенко