Справа № 495/669/18
12 квітня 2018 року Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області в складі:
головуючої одноособово судді Гайда-Герасименко О.Д.,
при секретарі Завацькій І.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Білгород-Дністровський в порядку спрощеного провадження цивільну справу за позовом ПАТ «Одесаобленерго» в особі Білгород-Дністровського РЕМ до ОСОБА_1 про відшкодування збитків,-
ПАТ «Одесаобленерго» в особі Білгород-Дністровського РЕМ звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 про відшкодування збитків.
В судове засідання представник позивача не зявився, але надав заяву про розгляд справи в його відсутність, фіксування судового процесу за допомогою звуко-записувального технічного засобу не здійснювати, позовні вимоги підтримав, просив задовольнити, проти ухвалення заочного рішення суду не заперечує.
В судове засідання відповідачка не зявилась, була повідомлена належним чином через оголошення на веб-сайті судової влади України та судовими повістками, причини неявки суду не відомі.
Згідно ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Відповідно до ч.3 ст.128 ЦПК України судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик.
Згідно ч.5 ст.128 ЦПК України, судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за пять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення завчасно.
Відповідно до ч.4 ст.223 ЦПК Україна, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасним існуванням умов, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України, відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не зявився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Згідно ст.282 ЦПК України, за формою і змістом заочне рішення повинно відповідати вимогам, встановленим статтями 263 і 265 цього Кодексу, і, крім цього, у ньому має бути зазначено строк і порядок подання заяви про його перегляд.
Відповідно до ст.283 ЦПК України, відповідачам, які не зявилися в судове засідання, направляється копія заочного рішення в порядку, передбаченому статтею 272 цього Кодексу.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню за слідуючими підставами.
В судовому засіданні встановлено, що відповідачка ОСОБА_1 являється абонентами публічного акціонерного товариства Одесаобленерго в особі Білгород-Дністровського РЕМ. Житловий будинок відповідачки розташований за адресою: вул.Декабристів 31, м.Білгород-Дністровський, Одеської області підключений до електромережі позивача, особистий рахунок №1048/29.
20 жовтня 2017 року в результаті проведення перевірки працівниками позивача законності споживання електричної енергії побутовим абонентом виявлені порушення «Правил користування електричною енергію для населення», а саме самовільне підключення електроустановки до мереж енергопостачальника з порушенням схеми обліку, шляхом монтажу відгалуження на вводі в будинок для підключення розетки повз електролічильник, внаслідок чого електрична енергія споживалась, але не враховувалась, про що був складений акт №8002055 від 20.10.2017 року.
Загальна сума нарахування по акту, відповідно до протоколу кількості недорахованої електроенергії та її вартості 75-181 від 09.11.2017 року за 43 доби складає 3276,24 грн..
Відповідач, як споживач енергії несе відповідальність як за порушення умов договору з енергопостачальником, так і порушення «Правил користування електричною енергією для населення», а саме: крадіжку електроенергії, за самовільне підключення до обєктів електроенергетики без укладання договору з електропостачальником Правил КЕЕ і споживання енергії без приладів обліку, пошкодження приладів обліку та інші порушення.
Відповідач, як споживач енергії несе відповідальність як за порушення умов договору з енергопостачальником, так і порушення «Правил користування електричною енергією для населення», а саме: крадіжку електроенергії, за самовільне підключення до обєктів електроенергетики без укладання договору з електропостачальником Правил КЕЕ і споживання енергії без приладів обліку, пошкодження приладів обліку та інші порушення.
Відповідно до п.42 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року №1357, споживачі електроенергії зобовязані дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об'єкті споживача; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі приладу обліку; оплачувати спожиту-електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил; вносити плату за спожиту електричну енергію виключно на поточний рахунок із спеціальним режимом використання енергопостачальника в уповноваженому банку.
Згідно п.48 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року за №1357, споживач несе відповідальність згідно із законодавством за прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію; порушення правил користування електричною енергією; ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладу обліку; розукомплектування та пошкодження об'єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об'єктів; насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обов'язки.
Відповідно до п.53 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року №1357, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. Розмір завданих енергопостачальнику збитків розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття представником енергопостачальника показань чи технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується розмір збитків, але не більше терміну позовної давності. Згідно п.53 Правил у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем.
Відповідно до п.6 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затв. Постановою Кабінету міністрів України від 8 лютого 2006 року №122 у разі відмови споживача відшкодувати збитки підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення збитків здійснюється в судовому порядку.
Відновідно до ч.1 ст.133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, повязаних з розглядом справи.
Згідно п.1 ч.2 ст.141 ЦПК України, інші судові витрати, повязані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача.
Враховуючи вищевикладене, що суд вважає, що позов публічного акціонерного товариства Одесаобленерго в особі Білгород-Дністровського району електричних мереж до ОСОБА_1 про відшкодування збитків обґрунтований та підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.26-27 Закону України Про електроенергетику, п.п.42, 48, 53 Правил користування електричною енергією, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року №1357 для населення, ст.610 ЦК України, ст.ст.12, 13, 81, 128, 133, 141, 223, 247, 259, 263, 264, 265, 268, 280-289, 354 ЦПК України, суд
Позовну заяву публічного акціонерного товариства Одесаобленерго в особі Білгород-Дністровського району електричних мереж до Нестеренко ОСОБА_1 про відшкодування нанесених матеріальних збитків задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1 на користь публічного акціонерного товариства Одесаобленерго в особі Білгород-Дністровського РЕМ завданих збитків у розмірі 3276 грн. (три тисячі двісті сімдесят шість) 24 коп. (двадцять чотири) та судовий збір у розмірі 1762 грн..
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення, (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного тексту рішення.
У відповідності до п.п. 15.5 п.1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.
Рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Одеської області через Білгород-Дністровський міськрайонний суд шляхом подачі апеляційної скарги.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Суддя