РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 643/7745/17

Провадження № 2/643/734/18

13.11.2018 року Московський районний суд міста Харкова в складі:

головуючого судді О.В. Ференчук,

при секретарі В.А. Сліденко ,

заучастю представника позивача ОСОБА_1, представника відповідача ОСОБА_2ІВ.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до Акціонерного товариства "Харківобленерго" про відшкодування матеріальної та моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом про відшкодування шкоди, спричиненої внаслідок перепаду напруги в електромережі вночі з 12 на 13 червня 2015 року в квартирі АДРЕСА_1. Внаслідок даного перепаду напруги було пошкоджено належне йому майно - пральна машина, холодильник, морозильна камера, мікрохвильова піч. Тому на відшкодування вартості затрат на ремонтно-відновлювальні роботи позивач просить стягнути з відповідача суму у розмірі 5184,00 грн. Крім того, позивач просить стягнути з відповідача витрати на відшкодування моральної шкоди суму у розмірі 10000,00 грн.

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав, наполягав на задоволенні позову.

Представники відповідача АТ «Харківобленерго» проти задоволення позову заперечував так як вважає, що позивачем не доведений факт, що саме з вини відповідача було пошкоджено майно, належне позивачу.

Суд, заслухавши пояснення сторін, дослідивши письмові докази, вважає, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав.

В судовому засіданні встановлено, що позивач ОСОБА_3 є співласником квартири № 166, що в будинку № 140 по вул. Академіка Павлова в м. Харкові (а.с. 15).

Позивач є користувачем послуг по електропостачанню, які надає йому відповідач (а.с. 48-49).

Тобто між сторонами існують правовідносини, які мають зобов'язальний характер, так як випливають із їх дій, що передбачені актами цивільного законодавств, і підставами їх виникнення є факт надання послуг і їх прийняття, що передбачено ст. 11 ЦК України, і ці правовідносини регулюються Правилами користування електричною енергією для населення, затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року№1357.

Згідно статті 509 ЦК України зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку. Зобов'язання виникают з підстав, передбачених ст. 11 ЦК України.

Відповідно до статті 526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

За змістом статей 610, 611 ЦК України порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Закон України «Про електроенергетику» визначає правові, економічні та організаційні засади діяльності в електроенергетиці і регулює відносини, пов'язані з виробництвом, передачею, розподілом, постачанням і використанням енергії, забезпеченням енергетичної безпеки України, конкуренцією та захистом прав споживачів і працівників галузі. Цим Законом передбачено право споживачів електричної енергії на відшкодування збитків, заподіяних внаслідок порушення його прав, згідно із законодавством (статті 24-1, 25 Закону).

Відповідно до п. 13 Типового договору про користування електричною енергією енергопостачальник зобов'язується забезпечувати надійне постачання електричної енергії згідно з умовами ліцензії та договором про користування електричною енергією; гарантувати безпечне користування послугами, пов'язаними з електропостачанням, за умови дотримання споживачем правил безпечної експлуатації внутрішньої електромережі, електроустановок та побутових електроприладів.

Допитані в судовому засіданні свідки ОСОБА_4, ОСОБА_5 підтвердили факт перепаду напруги в будинку № 140 по вул. Академіка Павлова в м. Харкові, в тому числі в квартирі № 166.

Факт невідповідності напруги нормативним показникам в електромережі 13.06.2015 р. підтверджується актом від 23.06.2015 р., складеним комісією у складі представників АК «Харківобленерго», в якому зазначено, що внаслідок завищеної напруги в електромережі в квартирі позивача вийшли з ладу холодильник, морозильна камера, пральна машина, мікрохвильова піч, тюнер (а.с. 7).

Так, статтею 1166 ЦК України встановлені загальні підстави відповідальності за завдану матеріальну шкоду.

Зокрема, ч.1 цієї статті визначено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичною або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Для настання відповідальності за цією статтею необхідна наявність складу правопорушення, а саме: а) шкоди; б) протиправної поведінки заподіювача шкоди; в) причинний зв'язок між шкодою та протиправною поведінкою причинителя; г) вини. Перелічені обставини визнаються загальними, оскільки їх наявність необхідна у всіх випадках відшкодування шкоди, якщо інше не передбачено законом.

І з відповідей, наданих АК «Харківобленерго» від 26.06.2015 року 02.10.2015 року, вбачається, що позивачу надавалися роз'яснення щодо переліку документів, які необхідно надати для відшкодування шкоди, а саме підтвердження причини пошкодження побутової техніки.

Не надано таких доказів і до суду.

За правилами статті 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обгрутовують вимоги і заперечення учасників спраи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до розяснень, що містяться в пункті 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 (з наступними змінами) «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» шкода, заподіяна особі і майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний звязок та є вина зазначеної особи.

Враховуючи те, що позивачем не надано доказів причинний зв'язок між шкодою та протиправною поведінкою причинителя, внаслідок чого позивачу завдано матеріальну та моральну шкоду, суд приходить до висновку про відмову у задоволення позову.

Керуючись ст.ст. 7, 8, 12, 13, 259,265 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_3 до Акціонерного товариства "Харківобленерго" про відшкодування шкоди - залишити без задоволення.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя О.В. Ференчук