Справа № 450/2115/18 Провадження № 2-ві/450/16/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

за результатами розгляду заяви про відвід судді

01 листопада 2018 року Пустомитівський районний суд Львівської області в складі:

головуючого-судді Данилів

при секретарі Ориняк Н.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Пустомити заяву представника відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про відвід головуючого - судді Кіпчарського М.О. від участі у судовому розгляді цивільної справи № 450/2115/18 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про (предмет спору): надати дозвіл на тимчасовий виїзд за межі України ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 без згоди та супроводу її батька ОСОБА_5, терміном з 01.08.2018 року по 01.10.2019 року до країни Європи - ОСОБА_6, Чехія, Словаччина,

встановив:

позиція заявника: головуючий - суддя Кіпчарський М.О. порушив строк судового розгляду визначений ст. 275 ЦПК України. Не надав можливості відповідачеві виступити із поясненнями при тому, що останній для надання пояснень прибув із ОСОБА_6 Чехія. Крім цього, відкладаючи 25.10. 2018 року судове засідання головуючий суддя визначив дату наступного судового засідання 30.11. 2018 року, обґрунтовуючи такий значний строк між судовими засідання суд виходив з того, що інші вільні дати для розгляду цієї справи відсутні. Проте, представник відповідача ознайомившись із інформацією, щ розміщена на офіційному сайті Судової влади, було встановлено, що в головуючого судді була можливість призначити судове засідання швидше.

Згідно ч. 8 ст. 40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід без повідомлення учасників справи. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу технічними засобами не здійснюється.

Встановлені судом фактичні обставини та оцінка суду.

Представник відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 у заяві про відвід головуючого - судді Кіпчарського М.О. покликається на п. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України, а саме є інші, ніж передбачені п.п. 1 4 ч. 1 ст. 36 ЦПК України, обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об'єктивності судді. Статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950 року, ратифікованою Верховною Радою України (Закон України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР), закріплені основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких - розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Європейським судом з прав людини в рішенні по справі «Білуха проти України» (Заява № 33949/02) від 09.11.2006 (на це ж рішення покликається заявник) зазначено, що «особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного». Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Газета «Україна-центр» проти України» від 15.10.2010, для забезпечення існування неупередженості суду для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини необхідно виключити будь-які обґрунтовані сумніви щодо безсторонності суду. У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Бочан проти України» від 03 травня 2007 року суд нагадує, що «безсторонність», в сенсі пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися відповідно до суб'єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об'єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об'єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності суддів. У цьому зв'язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

Отже, при вирішенні питання про відвід судді (складу суду) необхідно перевірити додержання як об'єктивного, так і суб'єктивного критеріїв безсторонності суду, а саме формування суду (колегії суддів) для розгляду конкретної справи (об'єктивний критерій) у встановлений законом спосіб, та надати оцінку доводам заявника на предмет недодержання вимог щодо особистої безсторонності суду (суб'єктивний критерій). Саме за цим алгоритмом і повинні готуватися заяви про відвід судді.

У цьому конкретному випадку, обєктивний критерій безсторонності суду не підлягає перевірці, оскільки такий не ставиться під сумнів учасниками справи.

Щодо субєктивного критерію безсторонності суду під головуванням судді Кіпчарського М.О. при розгляді цієї справи, судом встановлено такі обставини:

Ухвалою суду 25.07. 2018 року відкрито спрощене провадження у цивільній справі 450/2115/18 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про (предмет спору): надати дозвіл на тимчасовий виїзд за межі України ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 без згоди та супроводу її батька ОСОБА_5, терміном з 01.08.2018 року по 01.10.2019 року до країни Європи - ОСОБА_6, Чехія, Словаччина. Перше судове засідання у цивільній справі із викликом сторін призначено судом на 15.08. 2018 року. 15.08. 2018 року судове засідання відкладено за участю представника позивача ОСОБА_7, на 31.08. 2018 року за клопотання представника відповідача ОСОБА_8 31.08. 2018 року останнім подано суду відзив на позовну заяву із заявленими, у відповідності до ст. 98 ЦПК України, питаннями до позивача. До відзиву на позовну заяву представником відповідача додана квитанції, яка підтверджує здійснення поштового відправлення на адресу позивача 30.08. 2018 року, що в свою чергу унеможливило за один отримання позивачем відзиву до судового засідання 31.08. 2018 року. 31.08. 2018 року судом оголошена перерва у судовому засіданні до 25.10. 2018 року для наданням можливості позивачеві надати відповіді на питання зазначені у відзиві. 24.10. 2018 року до суду надійшло клопотання представника позивача про продовження перерви та/або відкладення судового засідання. 25.10. 2018 року у судове засідання зявилися відповідач та його представник, при цьому відповідач бажав надати суду пояснення по суті спору. Сторона відповідача заперечувала проти відкладення судового розгляду справи без надання відповідачем пояснень.

Аналізуючи встановлені та зазначені вище обставини, які підстави що викликають сумнів в обєктивності судді, судом встановлено таке:

письмові відповіді на питання вказані у відзиві позивачем суду не надано, при цьому, на думку суду не зловживаючи процесуальними правами, представник позивача повідомив суд про неможливість прибути у судове засідання позивача та її представника. При цьому, сторона позивача чітко виразила бажання позивача бути присутньою у судовому засіданні.

За змістом ст. 92 ЦПК України (пояснення сторін, третіх осіб та їхніх представників) сторони, треті особи та їхні представники за їхньою згодою, в тому числі за власною ініціативою, якщо інше не встановлено цим Кодексом, можуть бути допитані як свідки про відомі їм обставини, що мають значення для справи. Згідно ч. 7 ст. 230 ЦПК України (порядок допиту свідків) допит свідка розпочинається з пропозиції суду розповісти все, що йому особисто відомо у справі, після чого першою ставить питання особа, за заявою якої викликано свідка, а потім інші учасники справи в черговості, передбаченій пунктом 3 частини п'ятої статті 227 цього Кодексу. Таким чином, логічним є надання учасникам процесу можливості поставити відповідачем питання, як це і визначено ст. 230 ЦПК України. Тому, на думку суду, дії головуючого судді Кіпчаського М.Л., що стосуються відкладення судового розгляду справи, яке мало місце 25.10. 2018 року, свідчать про виконання останнім процесуальних норм закону, щодо порядку надання пояснень сторонами у справі (ст. 92, 230 ЦПК України). І вказають на виконанням судом вимог щодо повноти та всебічності дослідження судом обставин справи (ч. 5 ст. 263 ЦПК України), з урахуванням принципу пропорційності (с. 11 ЦПК України). Разом із тим, відповідач не обмежений судом у праві на дачу пояснень, судом лиш визначено дату засідання для повного зясування обставин, що слідуватимуть з пояснень сторін.

Покликання сторони відповідача на порушення судом під головуванням судді Кіпчарського М.О. строку розгляду справи в порядку спрощеного провадження (ст. 275 ЦПК України) на думку суду не обґрунтоване, оскільки: у постанові пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення» від 17.10.2014 р. за № 11 передбачено: оцінюючи правову та фактичну складність справи, слід враховувати, зокрема, наявність обставин, що утруднюють розгляд справи; кількість співпозивачів, співвідповідачів та інших учасників процесу; необхідність проведення експертиз та їх складність; необхідність допиту значної кількості свідків; участь у справі іноземного елемента та необхідність з'ясування і застосування норм іноземного права. Оцінюючи поведінку заявника, а також осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу, слід звернути увагу на те, що не можна покладати відповідальність за тривалий розгляд справи використання ними процесуальних засобів, передбачених законодавством, для здійснення свого захисту, зокрема, у зв'язку зі зміною позовних вимог, вивченням матеріалів справи, заявленням клопотань, оскарженням ухвалених судових рішень. Разом із тим слід взяти до уваги факти невиконання ними процесуальних обов'язків, наприклад, ненадання чи надання з порушенням строку, передбаченого ЦПК, доказів у справі; неодноразові неявки в судове засідання без поважних причин, якщо це призвело до порушення розумного строку судового розгляду.

Судом вище зазначено, що сторони у справі, кожна один раз подавала суду письмові клопотання про відкладення. Суд зобовязаний був оголосити перерву у судовому розгляді справи з метою надання позивачем письмових відповідей на питання відповідача. Таким чином, поведінка учасників процесу зумовила неодноразові відкладення судових засідання, що свідчить ні про що інше, як забезпечення судом прав сторін, що зумовлює строк розгляду справи.

Щодо відкладення судового засідання 25.10. 2018 року на 30.11. 2018 року, суд вважає, що представником відповідача не враховано ту обставину, що суддя будучи головуючим при розгляді інших справи, враховує час нарадчих кімнат, час судових засідань при розгляді інших справах.

Із наведеного слідує висновок, що обставини, які б викликають сумнів в неупередженості або обєктивності судді Кіпчарського М.О. при розгляді справи № 450/2115/18 відсутні. Тому, заява представника відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про відвід головуючого - судді Кіпчарського М.О. від участі у судовому розгляді цивільної справи № 450/2115/18 задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 40, ч. 2 ст. 247, ст.ст. 259 261 ЦПК України, суд,

постановив:

у задоволенні заяви представника відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про відвід головуючого - судді Кіпчарського М.О. від участі у судовому розгляді цивільної справи № 450/2115/18 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про (предмет спору): надати дозвіл на тимчасовий виїзд за межі України ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 без згоди та супроводу її батька ОСОБА_5, терміном з 01.08.2018 року по 01.10.2019 року до країни Європи - ОСОБА_6, Чехія, Словаччина, - відмовити.

Ухвала остаточна та оскарженню не підлягає.

СуддяОСОБА_9