Провадження № 2/641/245/2018 Справа № 641/6863/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 квітня 2018 року

Комінтернівський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді - Боговського Д.Є.,

за участю секретаря судового засідання Бєлової Т.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом, в якому просить визначити їй додатковий строк в три місяці для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після ОСОБА_3, померлого 23 лютого 2017 року.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач ОСОБА_1 посилається на те, що з березня 2007 року вона перебувала у зареєстрованому шлюбі із ОСОБА_3І, була зареєстрована та мешкала разом із ним в належній останньому квартирі АДРЕСА_1, разом із ними мешкав та був зареєстрований її син ОСОБА_4 За час спільного проживання чоловік декілька разів виганяв її з квартири, лаявся та погрожував їй, внаслідок чого вона була вимушена залишити квартиру та із сином винаймати інше житло, спілкуватися із чоловіком вона не мала наміру. Напочатку вересня 2017 року ОСОБА_1 отримала повідомлення від Сьомої Харківської нотаріальної контори, з якого дізналась про смерть свого чоловіка ОСОБА_3 Згодом їй стало відомо про наявність судового рішення про розірвання шлюбу та визнання її та її сина такими, що втратили право користування житловим приміщенням квартирою № 408 по вул. Монюшко,3 в м. Харкові. Звернувшись до Сьомої Харківської державної нотаріальної контори та повідомивши про наявність заповіту, складеного на її імя, вона дізналась, що державний нотаріус після зведення спадкової справи за заявою сина спадкодавця ОСОБА_2 не перевірив наявність заповітів, внаслідок чого не повідомив усіх наявних спадкоємців про їх право на одержання спадщини. Постановою Сьомої Харківської державної нотаріальної контори від 29.09.2017 було відмовлено ОСОБА_1 у видачі на її імя свідоцтва про право на спадщину за заповітом після ОСОБА_3, померлого 23.02.2017, оскільки остання не прийняла спадщину заяву про прийняття спадщини після смерті спадкодавця до нотаріальної контори на протязі строку, встановленого для прийняття спадщини, не подала та зі спадкодавцем на час відкриття спадщини разом не проживала та не була зареєстрована; нотаріусом їй було розяснено процедуру вирішення цього питання у судовому порядку. Посилаючись на обєктивні обставини її необізнаність про смерть спадкодавця та несвоєчасне повідомлення її нотаріусом позивач просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після її чоловіка ОСОБА_3

У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 адвокат ОСОБА_5 підтримала доводи позовної заяви, просила її задовольнити.

Представник відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_6 у судовому засіданні заперечувала проти заявлених позовних вимог, просила відмовити в їх задоволенні з підстав, викладених у її письмових запереченнях, долучених до матеріалів справи. Посилалась на те, що необізнаність про смерть спадкодавця без встановлення інших обєктивних, непереборних, істотних труднощів на вчинення дій щодо прийняття спадщини не свідчить про поважність причин пропуску строку на прийняття спадщини. Причина, на яку посилається позивач у своєму позові, не повязана з обєктивними, непереборними та істотними труднощами, а тому відсутні будь-які правові підстави для визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини, позивачем не надано жодних належних та допустимих доказів на підтвердження своїх вимог, є лише спробою позивача виправдати свою бездіяльність щодо виконання встановленого законом обовязку спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Суд, заслухавши пояснення учасників процесу, допитавши свідка, дослідивши матеріали справи, встановив такі факти та відповідні їм правовідносини.

Позивач ОСОБА_1 та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, перебували у зареєстрованому шлюбі з 24.03.2007, про що Комінтернівським районним відділом реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції зроблено відповідний актовий запис № 108 від 24.03.2007, мешкали та були зареєстровані за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2.

Квартира АДРЕСА_1 на праві приватної власності зареєстрована на імя ОСОБА_3 на підставі свідоцтва про право власності № 132-25, виданого Комінтернівської районною в місті Харкові радою 19.06.2008.

Згідно довідки дільниці № 21 КП «Жилкомсервіс» від 22.05.2017 за № 2025, в квартирі АДРЕСА_1 зареєстровані та мешкали: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, (власник) з 12.04.2005 по 17.05.2017, ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, (дружина) з 30.05.2007 по 05.01.2017, ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_4 (син) з 30.05.2007 по 05.01.2017.

Заочним рішенням Комінтернівського районного суду м. Харкова від 10.11.2015 у справі № 641/9554/15-ц шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_1, зареєстрований 24.03.2007, розірвано.

Заочним рішенням Комінтернівського районного суду м. Харкова від 01.12.2016 у справі № 641/8411/16-ц за вимогою ОСОБА_3 визнано ОСОБА_1 та ОСОБА_4 такими, що втратили право користування житловим приміщенням квартирою № 408 по вул. Монюшко,3 в м. Харкові.

23 лютого 2017 року ОСОБА_3 помер, про що Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Харківській області зроблений відповідний актовий запис № 5839 від 20.04.2017.

23 червня 2017 року до Сьомої Харківської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після ОСОБА_3 звернувся його син ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_5, заведено спадкову справу № 369/2017.

19 липня 2017 року до Сьомої Харківської державної нотаріальної контори подано заяву ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_6, доньки ОСОБА_3, про відмову від прийняття спадщини після її батька на користь ОСОБА_2.

01.09.2017 Сьома Харківська державна нотаріальна контора на правила на адресу ОСОБА_1 листа, яким інформувало її про заведення спадкової справи після ОСОБА_3 та її право у судовому порядку на виділ частки у спільному майні подружжя.

29 вересня 2017 позивач ОСОБА_1 подала до Сьомої Харківської державної нотаріальної контори заяву, в якій повідомила про наявність заповіту на її імя, посвідченого Сьомої ХДНК 16 серпня 2006 року, зареєстрованого в реєстрі за № 1-1793, та просила видати на її імя свідоцтва про право на спадщину за заповітом; того ж дня державним нотаріусом було сформовано Інформаційну довідку зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) на підтвердження наявності та чинності заповіту.

Постановою Сьомої Харківської державної нотаріальної контори від 29.09.2017 відмовлено ОСОБА_1 у видачі на її імя свідоцтва про право на спадщину за заповітом на квартиру АДРЕСА_1 після ОСОБА_3, померлого 23.02.2017, оскільки вона спадщину не прийняла заяву про прийняття спадщини після смерті спадкодавця до нотаріальної контори на протязі строку, встановленого для прийняття спадщини, не подала та зі спадкодавцем на час відкриття спадщини разом не проживала та не була зареєстрована.

Позивач ОСОБА_1 вказує, що про факт розірвання шлюбу із ОСОБА_3 у судовому порядку, а також про зняття її із сином з реєстраційного обліку за адресою: м. Харків, вул. Монюшко,3 в м. Харкові, на підставі судового рішення вона дізналась лише після отримання від нотаріуса повідомлення про смерть ОСОБА_3, до того часу вона була впевнена, що у зареєстрованому шлюбі перебуває та має у встановленому законом порядку місце реєстрації. З її чоловіком ОСОБА_3 вона мала неприязні стосунки та спілкуватися із ним не бажала та наміру не мала, а тому і про його смерть дізнались згодом - лише у вересні 2017 року, після сплину шестимісячного строку, встановленого законом для подання заяви про прийняття спадщини.

Допитана у судовому засіданні свідок ОСОБА_8 повідомила, що є спільною знайомою позивача ОСОБА_1 та чоловіка останньої ОСОБА_3, підтвердила, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 постійно виникали сварки, останній неодноразово вчиняв сварки із дружиною, виганяв її з квартири. Свідок приходила до ОСОБА_3 з метою залагодження конфліктів, одного разу останній передав їй пакет документів на зберігання. Лише після повідомлення ОСОБА_1 про смерть ОСОБА_3 свідок знайшла переданий їй пакет та між паперами знайшла текст заповіту ОСОБА_3 на імя ОСОБА_1, про що вона відразу їй повідомила та разом із нею вони ходили до нотаріуса, в той же час дізнались про наявне судове рішення про розірвання шлюбу та про зняття ОСОБА_1 з реєстраційного обліку.

Відповідно до ст.. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно вимог ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобовязана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме.

Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Згідно з пунктами 2.2 та 3.2 чинного на час виникнення спірних правовідносин Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 282/20595, при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту.

Щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус розяснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття.

З матеріалів спадкової справи № 369/2017, копія якої долучена до матеріалів справи, вбачається, що спадкова справа після ОСОБА_3І, померлого 23 лютого 2017, заведена 23.06.2017 по заяві його спадкоємця за законом ОСОБА_2, однак лише 29.09.2017 державним нотаріусом перевірено наявність заповіту та сформовано відповідну інформаційну довідку, виклик спадкоємця ОСОБА_1 було здійснено формально вже після сплину шестимісячного строку, встановлено для подання заяви про прийняття спадщини.

За таких обставин суд визнає, що необізнаність ОСОБА_1 про смерть її чоловіка, наявність заповіту, складеного на її імя, є поважними причинами пропуску ОСОБА_1 строку для прийняття нею спадщини.

При цьому, у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Така позиція узгоджується із правовою позицією, висловленою Верховним Судом України в постанові від 06.09.2017 у справі № 6-496цс17.

Суд не приймає до уваги доводи та заперечення представника відповідача щодо відсутності у справі належних та допустимих доказів на підтвердження вимог позивача, оскільки його позиція базується на формальних запереченнях без надання відповідних належних та допустимих доказів, які б спростовували доводи позивача.

Враховуючи викладене, суд вважає, що позовні вимоги ОСОБА_1МИ. заявлені обґрунтовано та підлягають задоволенню з урахуванням досліджених у судовому засіданні доказів.

Питання щодо розподілу судових витрат вирішується відповідно до ст. 141 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 141, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після ОСОБА_3, померлого 23 лютого 2017 року, в три місяці з дати набрання рішенням законної сили.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 сплачений судовий збір в розмірі 640,00 грн.

Рішення може бути оскаржено шляхом подачі протягом тридцяти днів з дня його проголошення апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Позивач ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_7, РНОКПП НОМЕР_1, АДРЕСА_2.

Відповідач ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_5, РНОКПП, АДРЕСА_3.

Повне судове рішення складено 12 квітня 2018 року.

Суддя: ОСОБА_9