УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 638/6831/17

Провадження № 2/638/1851/18

12.12.2018 Дзержинський районний суд м. Харкова в кладі:

Головуючого судді: Омельченко К.О.

При секретарі: Юрченко Д.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву позивача за зустрічним позовом та відповідача за первісним позовом ОСОБА_1 про відстрочення або розстрочення сплати судового збору при поданні зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про усунення перешкод в спілкуванні з дітьми, визначення місця проживання дітей та участі у їх вихованні,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дзержинського районного суду м. Харкова знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, 3-тя особа: Управління служб у справах дітей Департаменту праці та соціальної політики Харківської міської ради про позбавлення батьківських прав.

05.01.2018р. відповідачем подана зустрічна позовна заява до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про усунення перешкод в спілкуванні з дітьми, визначення місця проживання дітей та визначення участі у вихованні дітей.

При поданні зустрічної позовної заяви відповідачем ОСОБА_1 до суду подана заява про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, в обґрунтування якої зазначено, що відповідач ОСОБА_1 на даний час не має можливості сплатити судовий збір, оскільки є платником аліментів та на його утриманні знаходиться тимчасово непрацездатна дружина, яка доглядає за дитиною та непрацездатній батько ОСОБА_4, на даний час відповідач не працює, доходів не отримує, не має можливості стати на облік в Харківській центр зайнятості, оскільки є засновником підприємства «Європласт», яке позбавлений можливості закрити доки триває досудове розслідування.

В судовому засіданні відповідач підтримав заяву про відстрочення або розстрочення сплати судового збору.

Позивач та його представник покладалися на розсуд суду

Вивчивши дану заяву, суд вважає її такою, що не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, повязаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.Зміст цієї статті передбачає право суду, а не обов'язок, на свій розсуд відстрочити, розстрочити, зменшити або звільнити від сплати судового збору.

Згідно зі ст.8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Частиною 2 статті 8 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, законодавством чітко регламентовано право суду на звільнення сторони від сплати судового збору, зменшення його розміру, розстрочення або відстрочення його сплати, а єдиною підставою для відстрочення, розстрочення або звільнення сторони від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони. Звільнення сторони від сплати судового збору є правом, а не обов'язком суду. При цьому, клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в позовній заяві, яка подається до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати належні і допустимі, у розумінні ст.ст. 77, 78 ЦПК України, докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати. Відповідачем не надано жодного доказу про неможливість сплати ним судового збору

У пункті 29 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України від 17.10.2014 року №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз`яснено, що єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом.

При цьому, питання звільнення, відстрочення або розстрочення від сплати судового збору є правом, а не обов'язком суду, і застосовується у виключних випадках за наявності лише вагомих для цього підстав.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Враховуючи, те що ОСОБА_1 на час звернення до суду з заявою не надав належних та достатніх доказів того, що його майновий стан не дозволяє сплатити йому судовий збір у розмірі, що визначено в ст.4 Закону України "Про судовий збір", а надані ним документи не свідчать про його майновий стан та можливість несплати судового забору, тому підстав для задоволення заяви про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, судом не вбачається.

Відповідно до статті 194 ЦПК України Зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил предявлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Відповідно до статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини 4 статті 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з вимогами частини 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідачем ОСОБА_1 в зустрічній позовній заяві заявлені по суті дві вимоги немайнового характеру, тому судовий збір повинен бути сплачений за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року, за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою, судовий збір справляється в розмірі 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, що становить 704,80 грн.

Керуючись Законом України « Про судовий збір», ст.ст.136, 175, 177, 185 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити ОСОБА_1 в задоволенні заяви про відстрочення або розстрочення сплати судового збору при поданні зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про усунення перешкод в спілкуванні з дітьми, визначення місця проживання дітей та участі у їх вихованні.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про усунення перешкод в спілкуванні з дітьми, визначення місця проживання дітей та участі у їх вихованні залишити без руху.

Повідомити позивача за зустрічним позовом відповідача за первісним позовом ОСОБА_1 про необхідність виправити зазначені недоліки заяви в строк, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення йому ухвали.

Роз'яснити позивачу за зустрічним позовом , що у випадку не усунення зазначених вище недоліків зустрічна позовна заява буде залишена без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя