Справа № 755/5191/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"16" квітня 2018 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Ластовка Н.Д., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання договору дорування квартири недійсним,

В С Т А Н О В И В:

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання договору дорування квартири недійсним.

Ухвалою суду від 04 квітня 2018 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання договору дорування квартири недійсним залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.

Зазначену ухвалу суду отримано за довіреністю 10 квітня 2018 року, про що свідчить поштове повідомлення про вручення ухвали Дніпровського районного суду м. Києва від 04 квітня 2018 року.

Згідно статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» та у рішенні від 30 травня 2013 року» ОСОБА_3 проти України» зазначив, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг; оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

В ухвалі Дніпровського районного суду м. Києва від 04.04.2018 року вказувалося наперелік вимог, які необхідно виконати позивачу, що відповідатимуть вимогам ст.ст. 95, 175,177 Цивільного процесуального кодексу України.

На виконання ухвали Дніпровського районного суду м. Києва від 04.04.2018 року представником позивача адвокатом ОСОБА_4 подано заява про продовження строку на усунення недоліків, мотивуючи свою заяву тим, що ухвалу про залишення позовної заяви без руху отримано 10 квітня 2018 року. Однак, у визначений судом строк для усунення недоліків він виконати вимоги зазначеного судового рішення не встиг, оскільки 11 квітня 2018 року представник позивача перебував у відрядженні у місті Рівне та приймав участь в підготовчому засіданні в кримінальному провадженні в якості захисника обвинуваченого. Представник позивача повернувся до міста Києва після 20 години 00 хвилин того ж дня. 12 квітня 2018 року представник позивача був зайнятий в судовому засіданні у кримінальному провадженні в якості захисника обвинуваченого, яке відбувалося в Дарницькому районному суді м. Києва. Наступного дня представник позивача був в судовому засіданні в Солом'янському районному суді м. Києва в якості захисника обвинуваченого. В зв'язку з вище викладеним представник позивача просить суд продовжити строк для усунення недоліків до 18 квітня 2018 року включно.

Вивчивши дану заяву, вважаю, що підстави для її задоволення відсутні, виходячи з наступного.

Відповідно до частин 2 та 4 ст.127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк.

З ухвали судді від 04 квітня 2018 року вбачається, що позивачу, якою є ОСОБА_1 був наданий строк протягом трьох днів з дня вручення ухвали для усунення недоліків

Відповідно до ст. 121 ЦПК України суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій.

Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню цивільного судочинства.

З точки зору ч.1 ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

З урахуванням даного правового обґрунтування строк, встановлений представнику позивача, який є фізичною особою, забезпеченою правовою допомогою фахівців у галузі права, для усунення недоліків, є більш ніж розумним, та відповідає завданню цивільного судочинства.

За змістом ч.2 ст.126 ЦПК України документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

З точки зору закону поновлення та продовження процесуального строку - це визнання права особи на вчинення певної процесуальної дії після закінчення процесуального строку, якщо його було пропущено з причин, визнаних судом поважними.

Поважною є причини, які об'єктивно унеможливлювали або ускладнювали вчинення певної процесуальної дії у визначений строк.

При цьому визнання причини поважною залежить лише від розсуду суду.

Вимоги, які пред'являються до позовної заяви, зазначені в ст.175 ЦПК України.

Звернувшись до суду із заявою про продовження строків на усунення недоліків, представником позивача не було додано документів які підтверджують, що представник позивача був задіяний у судових засіданнях у вище зазначених судах.

Враховуючи викладене, обов'язок, покладений на представника позивача при зверненні до суду, час, наданий судом для усунення недоліків, який, з точки зору суду, є достатнім для усунення недоліків неналежно оформленого позову при зверненні до суду, підстави для задоволення заяви відсутні.

В задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_4 про продовження процесуального строку на усунення недоліків відповідно до ухвали суду слід відмовити.

У зв'язку з невиконанням вимог ст. 175 ЦПК України, позовна заява вважається неподаною та підлягає поверненню позивачу.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню позивачу із заявою до суду.

На підставі викладеного та керуючись ст 49, 95, 127, 175, 177, 185, 258-261, 353 Цивільного процесуального кодексу України, -

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні заяви адвоката ОСОБА_4 про продовження строку на усунення недоліків по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання договору дорування квартири недійсним - відмовити.

Позову заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання договору дорування квартири недійсним - вважати неподаною та повернути позивачеві.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Апеляційного суду м. Києва через Дніпровський районний суд м. Києва протягом п'ятнадцяти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Суддя: