12 грудня 2018 року Київський районний суд м. Харкова в складі:
головуючого судді Губської Я.В.
при секретарі Балан Т.А.
26.09.2018 до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до відповідача, в якому він просить розірвати шлюб між ним та ОСОБА_2, який зареєстровано 13.08.2016 року Київським районним у місті Харкові відділом реєстрації актів цивільного стану Головного Територіального управління юстиції в Харківській області, актовий запис №460, посилаючись на те, що спільне життя у них не склалося через різні погляди життя. Позивач зазначає, що шлюбно-сімейні відносини між ними припинені з квітня 2017 року через втрату почуття любові, взаємодопомоги та підтримки, подружжя спільного господарства не ведуть. Позивач вважає, що їх сімя розпалася остаточно та поновлена бути не може, збереження шлюбу суперечить інтересам подружжя. За час шлюбу в подружжя спільних дітей не має, майновий спір відсутній.
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 27.09.2018 року було відкрито загальне позовне провадження по даній справі та призначено підготовче судове засідання.
Згідно ухвали суду від 24.10.2018 року по даній цивільній справі підготовче провадження закрито та призначено справу до судового розгляду по суті.
В судове засідання позивач не зявився, про час та місце судового засідання повідомлявся завчасно належним чином, 24.10.2018 подав до суду клопотання, в якому позовні вимоги підтримав, просив позов задовольнити та розглянути справу без його участі.
Відповідач в судове засідання повторно не зявилася, повідомлена завчасно належним чином про час та місце розгляду справи, ніяких заяв з приводу розгляду даної справи до суду не подавала.
Суд, дослідивши матеріали справи, задовольняє позов, вважаючи його обґрунтованим, і при цьому виходить з наступного.
Враховуючи, що в справі є достатні дані про права і взаємовідносини сторін, відповідач належним чином повідомлений про місце і час судового засідання, суд вважає можливим розглянути справу у відсутність відповідача згідно ч.4 ст.223 ЦПК України та, зі згоди позивача, суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Судом встановлено, що згідно свідоцтва про шлюб серії І-ВЛ № 374969, 13.08.2016 року між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_1 (до шлюбу Красніковою) ОСОБА_3. ІНФОРМАЦІЯ_2 було укладено шлюб, який зареєстрований 13 серпня 2016 року Київським районним у місті Харкові відділом реєстрації актів цивільного стану Головного Територіального управління юстиції в Харківській області, актовий запис №460. (а.с.4) Від шлюбу подружжя дітей не мають. Майнового спору, на час розгляду справи, між сторонами не має. Спільного господарства та бюджету позивач з відповідачем не ведуть. Їх сімя розпалась остаточно і поновлена бути не може.
За змістом положень ч. 1 ст. 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Частинами 3, 4 ст. 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.
Згідно ч.1 ст. 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.
Відповідно ч.2 ст. 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлене, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Таким чином, враховуючи конкретні обставини справи, стосунки які склалися у подружжя та з урахуванням того, суд приходить до висновку, що подальше спільне життя подружжя та збереження родини стали неможливими та суперечить інтересам подружжя, що має вагоме значення, в зв'язку з чим позовні вимоги про розірвання шлюбу підлягають задоволенню.
Крім того, суд після розірвання шлюбу в рішенні суду зазначає про залишення відповідачу прізвища «Буніна», розяснивши її право на зміну прізвища шляхом звернення до відповідних органів реєстрації актів цивільного стану у порядку, встановленому Законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи, що позовні вимоги задоволені повністю, а позивач звільнений від сплати судового збору, то з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 704,80 грн.
Керуючись ст.ст. 12,13,141,263-265 ЦПК України, в силу ст. ст. 24,56,110,112 СК України, суд,
Розірвати шлюб між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, ІПН: НОМЕР_1, та ОСОБА_2. ІНФОРМАЦІЯ_2, зареєстрований 13 серпня 2016 року Київським районним у місті Харкові відділом реєстрації актів цивільного стану Головного Територіального управління юстиції в Харківській області, актовий запис №460.
Після розірвання шлюбу відповідачу ОСОБА_4 залишити прізвище «Буніна».
Заочне рішення може бути оскаржено позивачем у встановленому порядку до Харківського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
На рішення суду першої інстанції протягом 30 днів з дня його проголошення, може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Харківського апеляційного суду. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення, а у випадку проголошення в судовому засіданні лише вступної та резолютивної частини судового рішення строк для апеляційного оскарження обчислюється з дня складання повного судового рішення.
Відповідно до вимог п.15 Перехідних положень ЦПК України (в ред. з 15.12.2017 року) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справи витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.
Суддя :