Справа № 360/1449/17 Головуючий у І інстанції Міланіч А. М.
Провадження № 22-ц/780/1289/18 Доповідач у 2 інстанції Коцюрба О. П.
Категорія 40 29.03.2018
ПОСТАНОВА

Іменем України

29 березня 2018 року колегія суддів судової палати у цивільних справах Апеляційного суду Київської області в складі:

Головуючого - Коцюрби О.П.,

Суддів - Журби С.В., Лівінського С.В.,

При секретарі - Топольському В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Бородянського районного суду Київської області від 11 грудня 2017 року у справі за позовом ОСОБА_3, ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про захист честі, гідності, ділової репутації та відшкодування моральної шкоди.

Заслухавши доповідь судді Апеляційного суду, пояснення сторін, вивчивши матеріали цивільної справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів, -

ВСТАНОВИЛА:

Позивачі звернулись до Бородянського районного суду Київської області з вказаним позовом, мотивуючи свої вимоги тим, що рішенням І сесії 7-го скликання Бабинецької селищної ради Бородянського району Київської області ОСОБА_3, який є позивачем у справі. було обрано головою Бабинецької селищної ради Бородянського району Київської області.

ІНФОРМАЦІЯ_2 року о 17 годині розпочалася 17-та позачергова сесія Бабинецької селищної ради Бородянського району Київської області, яка проводилася за адресою: АДРЕСА_1, головуючим на даній сесії був ОСОБА_3, а секретарем - депутат Бабинецької селищної ради Бородянського району Київської області - ОСОБА_6

ОСОБА_2, який також являється депутатом Бабинецької селищної ради Бородянського району Київської області, прийшов на сесію із запізненням на 20 хвилин, і не вітаючись із депутатами та громадянами, які були присутні на цій сесії, присів на місце, віддалене від депутатів. На зауваження головуючого на сесії пересісти на місце, де знаходилися інші депутати Бабинецької селищної ради Бородянського району Київської області, останній не відреагував.

Під час доповіді, приблизно о 17 годині 25 хвилин, згідно порядку денного, бухгалтера Бабинецької селищної ради Бородянського району Київської області - ОСОБА_5, без дозволу головуючого, що передбачено Регламентом селищної ради, ОСОБА_2 піднявся з місця, де сидів, і зі словами: «Ви подивіться, хто веде сесію, я не буду голосувати, поки нормальна людина не буде вести сесію», почав роздавати присутнім на сесії депутатам та громадянам папірці формату А-4 із зображеними на них фотографіями ОСОБА_3 та його дружини - ОСОБА_4, яка є позивачем у справі, на російському сайті з напрямку свінга ІНФОРМАЦІЯ_1, в тому числі еротичного характеру, при цьому, звинувачуючи його - ОСОБА_3 та ОСОБА_4 у тому, що вони ведуть аморальний спосіб життя.

На вказані дії з боку відповідача, ОСОБА_3, як головуючий сесії, попросив останнього не порушувати регламент, після чого ОСОБА_2 почав поводити себе агресивно та голосно розмовляючи, вийшов із сесійної зали. Всі дії, що відбувалися на сесії, були записані до протоколу № 17 від ІНФОРМАЦІЯ_2 року позачергової сесії Бабинецької селищної ради Бородянського району Київської області, крім того, сесія транслювалася в режимі онлайн в мережі Інтернет на каналі Ютуб Бабинецької селищної ради Бородянського району Київської області та є на даний час доступною для населення всіх країн світу.

В подальшому, влітку 2017 року, відповідач, застосовуючи обман, намагався переконати значну кількість громадян селища Бабинці, Бородянського району. Київської області в тому, що ОСОБА_3, будучи головою селищної ради, веде аморальний спосіб життя, а сааме, що він - ОСОБА_3, з дружиною ОСОБА_4 є «свінгерами», а безпосередньо ОСОБА_3 - є «педофіл» та «педераст».

Крім того, починаючи з ІНФОРМАЦІЯ_2 року і по теперішній час, ОСОБА_2 разом з членами політичної партії «Батьківщина», збираючи підписи про його відкликання з посади голови Бабинецької селищної ради Бородянського району Київської області, здійснюють моральний та психологічний тиск на жителів селища Бабинці, Бородянського району. Київської області, показуючи вказані фотографії, та залякуючи їх тим, що він буде ґвалтувати їх дітей.

ОСОБА_3 та ОСОБА_4 вважають, що вказаними неправомірними діями ОСОБА_2 принижено їх честь та гідність, ділову репутацію, так як ОСОБА_3 займає посаду голови Бабинецької селищної ради Бородянського району Київської області, а - ОСОБА_4 здійснює підприємницьку діяльність на території селища Бабинці, Бородянського району, Київської області з 2004 року, а також їм завдано моральну шкоду, яка виразилася у моральних стражданнях та переживаннях через їх приниження перед депутатами селищної ради та іншими мешканцями селища, як наслідок, їм потрібно було виправдовуватись перед людьми та спростовувати поширену про них відповідачем неправдиву інформацію.

Останнім часом ОСОБА_4 постійно переживає нервові стреси, хвилюється, що поширений обман може негативно вплинути на їхніх дітей, а, коли увечері ІНФОРМАЦІЯ_2 року ОСОБА_3 розповів ОСОБА_4 про те, що вчинив ОСОБА_2, остання розплакалася і у неї піднявся артеріальний тиск.

Крім того, у них порушена душевна рівновага через те, що вони були ображені в присутності колег ОСОБА_3, односельчан.

Відповідач поширив про них неправдиву інформацію, без отримання попередньої згоди та будь-яких на те підстав на позачерговій сесії селищної ради, яка транслюється в режимі онлайн в мережі Інтернет, і яку може побачити будь-хто. У діях відповідача був наявний умисел того, щоб поширеною про них неправдивою інформацією, завдати шкоди їх діловій репутації, ввести в оману громаду смт. Бабинці, Бородянського району, Київської області та в подальшому усунути ОСОБА_3 з посади селищного голови.

За таких обставин, позивачі просили визнати, що поширені ОСОБА_2 відомості про те, що ОСОБА_3 та ОСОБА_4 «свінгери», ОСОБА_3 - «педофіл», «педераст» та інші вульгарні слова, не відповідають дійсності, принижують їх честь, гідність та ділову репутацію.

Зобов»язати ОСОБА_2 припинити неправомірні дії щодо приниження честі, гідності, ділової репутації відносно них, прилюдно вибачитися на сторінках Бородянської районної газети «Вперед», газети «Бабинецький вісник» та в присутності депутатів Бабинецької селищної ради Бородянського району Київської області, жителів територіальної громади селища Бабинці та села Буда-Бабинецька, Бородянського району, Київської області, стягнути з відповідача в рахунок відшкодування моральної шкоди на їх користь по 50 000 грн. кожному, а також понесені судові витрати.

Рішенням Бородянського районного суду Київської області від 11 грудня 2017 року позовні вимоги ОСОБА_3, ОСОБА_4 задоволено частково.

Визнано такою, що не відповідає дійсності, принижує честь, гідність, ділову репутацію ОСОБА_3 і ОСОБА_4, інформацію, поширену ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2 року на 17-ій позачерговій сесії 7-го скликання Бабинецької селищної ради, Бородянського району Київської області та влітку 2017 року в смт. Бабинці, Бородянського району, Київської області про те, що ОСОБА_3 і ОСОБА_4 є свінгерами, ОСОБА_3 «педераст».

Зобов»язано ОСОБА_2 спростувати дану недостовірну інформацію про ОСОБА_3 і ОСОБА_4 та вибачитись перед ними шляхом публічного виступу на найближчій сесії Бабинецької селищної ради, Бородянського району Київської області.

Стягнуто з ОСОБА_2 на корист ОСОБА_3 на відшкодування завданої йому моральної шкоди 8 000 грн.

Стягнуто з ОСОБА_2 на корист ОСОБА_4 на відшкодування завданої їй моральної шкоди 8 000 грн.

В іншій частині позову відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, ОСОБА_2 оскаржив його в апеляційному порядку. В апеляційній скарзі просив, скасувати рішення Бородянського районного суду Київської області від 11 грудня 2017 року, ухвалити у справі нове рішення про відмову ОСОБА_3, ОСОБА_4 в задоволенні позовних вимог повністю. Зазначив, що рішення Бородянського районного суду Київської області від 11 грудня 2017 року ухвалене з порушенням норм матеріального і процесуального права, висновки суду не відповідають обставинам справи, судом неповно з'ясовано обставини справи.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення Бородянського районного суду Київської області від 11 грудня 2017 року, в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга ОСОБА_2 не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 з 13 листопада 2015 року займає посаду селищного голови смт. Бабинці, Бородянського району, Київської області, а ОСОБА_4 є його дружиною.

ІНФОРМАЦІЯ_2 року відбулася 17-та позачергова сесія 7-го скликання Бабинецької селищної ради Бородянського району Київської області під головуванням ОСОБА_3

Під час доповіді головного бухгалтера селищної ради ОСОБА_5, відповідач у справі, який є депутатом Бабинецької селищної ради Бородянського району Київської області округу № 2 ОСОБА_2, роздавав присутнім листівки із зображеннями позивачів, в тому числі фото еротичного характеру, що були нібито роздруковані ним з інтернет-сайту ІНФОРМАЦІЯ_1.

Роздавання листівок при цьому супроводжувалось розповсюдженням ОСОБА_2 вголос інформації щодо того, що позивачі є свінгерами і це є аморальним, що підтверджується копією протоколу засідання 17-ої позачергової сесії Бабинецької селищної ради Бородянського району Київської області від ІНФОРМАЦІЯ_2 року, копіями вказаних листівок, оглянутим Бородянським районним судом Київської області в судовому засідання відеозаписом засідання 17-ої позачергової сесії Бабинецької селищної ради Бородянського району Київської області від 10 липня 2017 року, поясненнями свідків ОСОБА_6, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10, ОСОБА_11, ОСОБА_12, та визнається сторонами.

Також, влітку 2017 року в смт. Бабинці, Бородянського району, Київської області відповідач продовжував поширювати аналогічну інформацію серед жителів селища, показуючи вказані листівки, говорив образливі слова на адресу позивачів, називав їх «свінгерами», а ОСОБА_3 ще й «педерастом», що підтверджується поясненнями свідків ОСОБА_10 і ОСОБА_13, які вони дали в суді першої інстанції.

Як вбачається з матеріалів цивільної справи, в обґрунтування своїх вимог, позивачі посилаються на те, що зазначена інформація, розповсюджена про них ОСОБА_2, є недостовірною та такою, що принижує їх честь, гідність та ділову репутацію.

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 30 Закону «Про інформацію», ніхто не може бути притягнутий до відповідальності за висловлення оціночних суджень. Оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовно-стилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. Якщо особа вважає, що оціночні судження або думки принижують її гідність, честь чи ділову репутацію, а також інші особисті немайнові права, вона вправі скористатися наданим їй законодавством правом на відповідь, а також на власне тлумачення справи у тому самому засобі масової інформації з метою обґрунтування безпідставності поширених суджень, надавши їм іншу оцінку. Якщо суб'єктивну думку висловлено в брутальній, принизливій чи непристойній формі, що принижує гідність, честь чи ділову репутацію, на особу, яка таким чином та у такий спосіб висловила думку або оцінку, може бути покладено обов'язок відшкодувати завдану моральну шкоду.

Статтею 34 Конституції України кожному гарантується право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань.

Відповідно до ст. 68 Конституції України кожен зобов'язаний неухильно додержуватися Конституції та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.

В ст. 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Україною, передбачено право кожного на свободу вираження поглядів, одержання і передання інформації та ідеї без втручання органів державної влади і незалежно від кордонів.

При цьому. з урахуванням практики застосування Конвенції, межі свободи вираження думок залежать від їх змісту та від того, чим займається особа, стосовно якої ці думки висловлені.

Враховуючи зазначені конституційні положення, при вирішенні справ про захист гідності, честі та ділової репутації, повинні забезпечуватися: баланс між конституційним правом на свободу думки і слова, правом на вільне вираження своїх поглядів та переконань, з одного боку, та правом на повагу до людської гідності, конституційними гарантіями невтручання в особисте і сімейне життя, судовим захистом права на спростування недостовірної інформації про особу, з іншого боку.

В ч. 1 ст. 16 ЦК України вказано, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового права або майнового права чи інтересу.

Частинами 1, 3, 4 ст. 269 ЦК України, передбачено. що особисті немайнові права належать кожній фізичній особі від народження або за законом, особисті немайнові права тісно пов'язані з фізичною особою, особистими немайновими правами фізична особа володіє довічно.

Відповідно до положень Конституції України. ч. 1 ст. 270 ЦК України, фізична особа має право на життя, право на охорону здоров'я, право на безпечне для життя і здоров'я довкілля, право на свободу та особисту недоторканність, право на недоторканність особистого і сімейного життя, право на повагу до гідності та честі, право на таємницю листування, телефонних розмов, телеграфної та іншої кореспонденції, право на недоторканність житла, право на вільний вибір місця проживання та на свободу пересування, право на свободу літературної, художньої, наукової і технічної творчості.

Згідно ст. 271 ЦК України, зміст особистого немайнового права становить можливість фізичної особи вільно, на власний розсуд визначати свою поведінку у сфері свого приватного життя.

В ч. 1 ст. 277 ЦК України вказано, що фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім'ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації.

За правилами ч. 4 ст. 277 ЦК України, спростування недостовірної інформації здійснюється особою, яка поширила інформацію.

Пунктом 15 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» передбачено, що при розгляді справ зазначеної категорії, суди повинні мати на увазі, що юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право, а під поширенням інформації слід розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв'язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі.

Враховуючи викладене, та те, що в судовому засіданні знайшли підтвердження факти поширення ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 року під час проведення 17-ї позачергової сесії 7-го скликання Бабинецької селищної ради Бородянського району Київської області серед присутніх на сесії слухачів та депутатів селищної ради листівок, які містили зображення позивачів нібито із інтернет-сайту ІНФОРМАЦІЯ_1, в тому числі еротичного характеру, при цьому звинувачуючи останніх, що вони є свінгерами, крім того дана сесія транслювалася в мережі інтернет на каналі «Ютуб» у режимі онлайн, цю ж саму інформацію стосовно позивачів, а також те, що безпосередньо ОСОБА_3 є «педерастом», відповідач розповсюджував влітку 2017 року в смт. Бабинці, Бородянського району, Київської області серед жителів селища, тому, колегія суддів підтримує думку Бородянського районного суду Київської області про те, що поширена ОСОБА_2 інформація стосується саме позивачів і ним не надано жодних доказів, що дана інформація є достовірною, а тому вказана інформація є недостовірною, тобто такою, яка не відповідає дійсності та порушує особисті немайнові права останніх, і позивачі мають право на її спростування.

При цьому, суд першої інстанції на законних підставах не прийняв до уваги пояснення свідка ОСОБА_11 щодо того, що ще до сесії селищної ради він чув від мешканців селища про реєстрацію позивачів на вказаному сайті та його дочка показувала йому дану інформацію, так як вказані пояснення дані свідком з посиланням на відомості, отримані ним від інших осіб.

Відповідно до ч. 7 ст. 277 ЦК України, спростування недостовірної інформації здійснюється у такий же спосіб, у який вона була поширена.

За таких обставин, колегія суддів підтримує думку Бородянського районного суду Київської області про часткове задоволення позовних вимог позивачів в частині визнання такою, що не відповідає дійсності, принижує честь, гідність, ділову репутацію ОСОБА_3 і ОСОБА_4, інформація, поширена ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 року на 17-ій позачерговій сесії 7-го скликання Бабинецької селищної ради Бородянського району Київської області, та влітку 2017 року в смт. Бабинці, Бородянського району, Київської області про те, що ОСОБА_3 і ОСОБА_4 є свінгерами, ОСОБА_3 є «педераст», в частині зобов»язання ОСОБА_2 спростувати дану недостовірну інформацію про ОСОБА_3 і ОСОБА_4 та вибачитись перед ними шляхом публічного виступу на найближчій сесії Бабинецької селищної ради Бородянського району Київської області.

Також є правильним висновок Бородянського районного суду Київської області в частині відмови в задоволенні позовних вимог щодо спростування нібито розповсюдженої відповідачем інформації про ОСОБА_3, що він є «педофіл», так як розповсюдження такої інформації ОСОБА_2, судом не встановлено, а також те, що судом першої інстанції не прийнято до уваги пояснення свідка ОСОБА_6, щодо того, що ОСОБА_2 називав позивача педофілом, роздаючи листівки під час сесії селищної ради ІНФОРМАЦІЯ_2 року, оскільки жоден з інших свідків та сам позивач, які були присутні на даній сесії цього не чули і відповідач дану обставину заперечує.

Так як вимога ОСОБА_3, ОСОБА_14 про зобов'язання відповідача припинити неправомірні дії щодо приниження честі, гідності, ділової репутації відносно них стосуються майбутніх дій ОСОБА_2, які ще не вчинені, тому є є правильною думка Бородянського районного суду Київської області про відмову позивачам в її задоволенні.

Згідно до ч. 1 ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 23 ЦК України моральна шкода полягає у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

В ч. 3 ст. 23 ЦК України вказано, що моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб.

Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин.

При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості.

Враховуючи вище викладені норми закону, характер та глибину душевних страждань позивачів, тому, колегія суддів вважає, що висновок Бородянського районного суду Київської області про стягнення з ОСОБА_2 на користь позивачів заподіяної моральної шкоди по 8000 грн. кожному є законним.

Так як Бородянський районний суд Київської області розглядаючи спір повно та всебічно дослідив і оцінив обставини справи, надані сторонами докази, правильно визначив юридичну природу спірних правовідносин і закон, який їх регулює, порушень норм процесуального законодавства при розгляді справи не допустив, тому, апеляційну скаргу ОСОБА_2 необхідно відхилити, а рішення Бородянського районного суду Київської області від 11 грудня 2017 року залишити без змін.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 відхилити.

Рішення Бородянського районного суду Київської області від 11 грудня 2017 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий:

Судді: