"15" листопада 2018 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:
головуючого судді Гончарука В.П.
при секретарі Бодні Є.О.
справу розглянуто без участі сторін
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Відділ з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,-
Позивач ОСОБА_1 в серпні 2018 року звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2, третя особа: Відділ з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Дніпровської РДА у м. Києві про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням. Свої позовні вимоги мотивує тим, що вона є одноособовим власником АДРЕСА_2 на підставі договору купівлі-продажу від 23 травня 2006 року. У вказаній квартирі зареєстрований відповідач, який є її зятем, та з літа 2012 року в зазначеній квартирі не проживає, особистих речей в квартирі не має, інтересу до квартири не проявляє. Зазначила, що перешкод у користуванні зазначеною квартирою позивач не чинить та відповідач добровільно визначив собі інше місце проживання. Оскільки реєстрація відповідача в квартирі АДРЕСА_2 чинить їй перешкоди у здійсненні її законних прав щодо користування та розпорядження своїм особистим майном, вона змушена звернутися із вказаним позовом до суду.
Позивач в судове засідання не з'явилася, надала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги просить задовольнити, проти ухвалення заочного рішення не заперечує.
Відповідач ОСОБА_2 повідомлений судом належним чином за останньою відомою суду адресою його реєстрації, про час та місце розгляду справи в судове засідання повторно не з'явився і не повідомив суд про причини неявки.
Представник третьої особи в судове засідання не з'явився, надав до суду заяву з проханням розглянути справу за відсутності представника та прийняти рішення згідно вимог чинного законодавства.
У відповідності до п.2 ч.1 ст. 280 ЦПК України, суд вважає можливим розглянути справу на підставі наявних в ній даних та доказів в порядку заочного розгляду.
Дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Відділ з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Дніпровської РДА у м. Києві про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням підлягають до задоволення з наступних підстав.
Судом встановлено, що 23 травня 2006 року ОСОБА_5 та ОСОБА_1 уклали договір купівлі-продажу квартири за умовами якого ОСОБА_5 передав у власність, а ОСОБА_1 прийняла у власність квартиру АДРЕСА_2 (а.с. 8-9).
Згідно паспортних даних ОСОБА_2, останній зареєстрований в квартирі АДРЕСА_2 (а.с. 13-14).
Відповідач ОСОБА_2 в квартирі АДРЕСА_2 не проживає, участі в утриманні житла не приймає, особистих речей та речей повсякденного користування, які б йому належали, в квартирі немає, що підтверджується актами про відсутність (не проживання) особи за місцем реєстрації, складеними 01 липня 2015 року та 01 липня 2016 року комісією у складі сусідів будинку АДРЕСА_2: ОСОБА_6, ОСОБА_7 та ОСОБА_8, підписи вказаних осіб завірені начальником ЖЕД-410 ОСОБА_9 (а.с. 11-12).
Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 17 грудня 2013 року шлюб між ОСОБА_10 та ОСОБА_2 розірвано.

Необхідність визнати ОСОБА_2 таким, що втратила право користування жилим приміщенням позивач обґрунтовує сплатою додаткових витрат на житлово-комунальні послуги.

Відповідно до ст.71 ЖК України, при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім'ї за ними зберігається житлове приміщення протягом шести місяців, а відповідно до ст. 72 ЖК України визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки проводиться в судовому порядку.

Житлове законодавство передбачає правовий механізм, відповідно до якого особа може бути визнана такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності .

Згідно до положень ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється відповідними органами реєстрації на підставі, зокрема, судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою.

Аналізуючи зібрані по справі докази у їх сукупності, повно та всебічно з'ясувавши обставини справи, суд приходить до висновку , що позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Відділ з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Дніпровської РДА у м. Києві про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням підлягають до задоволення, оскільки наявні підстави для визнання відповідача таким, що втратив право користування житловою площею, а саме квартирою АДРЕСА_2.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача підлягає стягненню судовий збір немайнового характеру на користь позивача в сумі 704 грн. 80 коп.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 71,72 ЖК України, ст.ст. 81,280-283 ЦПК України, суд,

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Відділ з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - задовольнити.

Визнати ОСОБА_2 таким, що втратив право користування житловим приміщенням, а саме квартирою АДРЕСА_1.

Стягнути з ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт серії НОМЕР_2, адреса місця реєстрації: АДРЕСА_2) на користь ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_2, РНОКПП НОМЕР_1, паспорт серії НОМЕР_3, виданий 21 січня 1997 року Дарницьким РУ ГУ МВС України в м. Києва, адреса місця реєстрації: АДРЕСА_3) судовий збір в розмірі 704 (сімсот чотири) гривні 80 копійок.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безспосередньо до Київського апеляційного суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У відповідності до п.п. 15.5, п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя: В.П. Гончарук