Справа № 279/8997/13-ц
УХВАЛА

іменем України

05 квітня 2018 року м. Коростень Житомирської області

Суддя Коростенського міськрайонного суду Житомирської області Коренюк В.П. розглядаючи заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу №279/8997/13-ц виданого 14.01.2014 року по цивільній справі за заявою комунального підприємства теплозабезпечення про видачу судового наказу про стягнення боргу за надання послуг по теплопостачанню з ОСОБА_1, -

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про скасування судового наказу №279/8997/13-ц виданого 14.01.2014 року по цивільній справі за заявою комунального підприємства теплозабезпечення про видачу судового наказу про стягнення боргу за надання послуг по теплопостачанню в сумі 11024 грн 40 коп та судових витрат в сумі 114 грн 70 копійок. В обгрунтування заяви про скасування судового наказу, зазначив, що вказаний судовий наказ він не отримував, про його існування йому стало відомо лише 25 березня 2018 року від працівників Коростенського відділу ДВС.

Згідно ч.ч.1, 2, 5 ст.170 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що боржник має право протягом 15-ти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до нього документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 ч.1 ст.161 цього Кодексу.

Відповідно положень ч.2 ст.171 Цивільного процесуального кодексу України - заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою ст.170 Цивільного процесуального кодексу України, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстави для поновлення строку для подання цієї заяви.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено, що в справі наявне зворотне поштове повідомлення ОСОБА_1 про отримання ним (особисто) судового наказу 14.01.2014 року (а.с.15), доказів про поважність причин, які унеможливили подання даної заяви у визначений законом строк заявник не вказав та не надав, а зазначена ним підстава, як не отримання судового наказу спростовується наявним в справі повідомленням.

При цьому, надане ОСОБА_1 повідомлення Коростенського міськрайонного відділу ДВС ГТУЮ Житомирської області від 27.03.2018 року не свідчить про те, що йому стало відомо про наявність даного судового наказу саме в березні 2018 року, а підтверджує лише той факт, що останній звертався до відділу ДВС із заявою про отримання копій виконавчих документів, які йому були надані 25.03.2018 року.

Разом з тим, в матеріалах справи наявна ухвала Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 28.02.2018 року про повернення ОСОБА_1 заяви про скасування судового наказу виданого 14.01.2014 року по справі № 279/8997/13-ц, що свідчить про те, що останній був обізнаний про наявність судового наказу ще раніше. Заява до суду була подана 23.02.2018 року, а копію ухвали він отримав 15.03.2018 року.

Крім того, подана заява не оплачена судовим збором.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.44 Цивільного процесуального кодексу України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

Згідно ч.3 ст.44 Цивільного процесуального кодексу України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Частиною 4 ст.44 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд зобов'язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Тому, суд вважає, що заява про скасування судового наказу підлягає поверненню заявнику, підстав для поновлення строку для подання заяви про скасування судового наказу не має, доказів про поважність причин, які унеможливили подання такої заяви у визначений законом строк заявник не подав, клопотань про поновлення строку не заявляв, судом визнається зловживанням процесуальними правами, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

Керуючись ст.ст.44, 170, 171, 353, 355 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

постановив:

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу №279/8997/13-ц виданого 14.01.2014 року по цивільній справі за заявою комунального підприємства теплозабезпечення про видачу судового наказу про стягнення боргу за надання послуг по теплопостачанню з ОСОБА_1 - залишити без розгляду і повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Житомирської області в 15-денний строк, який обчислюється з дня проголошення (складання) ухвали.

Суддя Коростенського міськрайонного суду

Житомирської області ОСОБА_2