Провадження № 2/234/4200/18
УХВАЛА
про відмову у відстроченні сплати судового збору

02 листопада 2018 року м. Краматорськ
Cуддя Краматорського міського суду Донецької області Пікалова Н.М., розглянувши матеріали позовної заяви Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Хрещатик» до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором,-
ВСТАНОВИВ:
Публічне акціонерне товариство «Комерційний банк «Хрещатик» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором. Крім того, в позовній заяві представник ПАТ Комерційний банк «Хрещатик» просив відстрочити сплату судового збору до вирішення справи по суті, у звязку з скрутним матеріальним становище та перебуванням у стані тимчасової адміністрації, неплатоспроможністю.
Суддя, розглянувши заяву ПАТ «Комерційний банк «Хрещатик» про відстрочення сплати судового збору, приходить до висновку про відмову в задоволенні заяви з наступних підстав.
Згідно ч. 2 ст. 4 Закону України Про судовий збір за подання до суду позовної заяви майнового характеру, як подана юридичною особою справляється судовий збір 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Відповідно ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Станом на 01 січня 2018 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1762 грн. 00 коп.
Згідно ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.
Єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що в задоволені заяви ПАТ «Комерційний банк «Хрещатик» про відстрочення сплати судового збору слід відмовити, оскільки матеріали позову не містять доказів про неможливість на теперішній час здійснити сплату судового збору.
Керуючись ст. 136 ЦПК України, Законом України «Про судовий збір»,
У задоволенні заяви Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Хрещатик» про відстрочення сплати судового збору за подання позову Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Хрещатик» до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором, відмовити.
Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Донецького апеляційного суду через Краматорський міський суд (Перехідні положення п. п.15 ,15.5) протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.
Суддя: Н.М. Пікалова