Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(ЗАОЧНЕ)

05 грудня 2018 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді - Кошель Б. І. ,

при секретарі - Тодосієнко О. А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду №6 м. Біла Церква цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Орган опіки та піклування Сквирської міської ради Київської області про позбавлення батьківських прав та стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулась до суду із вказаним позовом, мотивуючи тим, що вона перебувала з відповідачем у зареєстрованому шлюбі з 27.08.2011 року по 29.12.2014 року, від якого сторони мають малолітню доньку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 29.12.2014 року з відповідача ОСОБА_2 стягнуто аліменти на користь ОСОБА_1 на утримання малолітньої дитини - доньки ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, у розмірі 1 000 грн. щомісячно, але не менше ніж 30% прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку, починаючи з 25.11.2014 року та до досягнення дитиною повноліття. У зв'язку із тим, що мати самостійно займається вихованням, навчанням, підготовкою до самостійного життя доньки, забезпечує її харчуванням, лікуванням, створює умови для отримання освіти, піклується про її фізичний розвиток, а відповідач повністю ухиляється від виконання своїх батьківських обов'язків по вихованню доньки, не сплачує аліменти, уточнивши позовні вимоги, просить позбавити батьківських прав ОСОБА_2 щодо його малолітньої доньки ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та стягнути з відповідача на свою користь неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів у розмірі 43 167 грн.

Позивачка та її представник до суду не з'явились, про день і час розгляду справи повідомлені належним чином, позивачка подала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, уточнені позовні вимоги підтримала в повному обсязі, проти заочного розгляду справи не заперечувала.

Відповідач в судове засідання не з'явився, про день та час розгляду справи був повідомлений належним чином, своїм правом подати відзив на позовну заяву, у встановлений судом строк, не скористався, а тому згідно ст. ст. 280, 281 ЦПК України, суд вважає за можливе провести заочний розгляд даної справи.

Представник третьої особи в судове засідання не з'явився, про місце та час розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив, подав до суду клопотання про розгляд справи за його відсутності, проти задоволення позовних вимог не заперечував.

Суд, дослідивши матеріали справи, повно та всебічно з'ясувавши всі обставини, що мають значення для правильного вирішення справи та надавши їм належну правову оцінку, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Так, судом встановлено, що сторони перебували у зареєстрованому шлюбі з 27.08.2011 року, який рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 24.06.2014 року розірвано, що підтверджується відповідним рішенням.

Від вказаного шлюбу мають малолітню доньку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується свідоцтвом про народження.

Рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 29.12.2014 року з відповідача ОСОБА_2 стягнуто аліменти на користь ОСОБА_1 на утримання малолітньої дитини - доньки ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, у розмірі 1 000 грн. щомісячно, але не менше ніж 30% прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку, починаючи з 25.11.2014 року та до досягнення дитиною повноліття.

Малолітня ОСОБА_3 проживає разом зі своєю матір'ю ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 та знаходиться на повному утриманні своєї матері, батько малолітнього з сім'єю не проживає. Під час обстеження умов проживання встановлено, що в квартирі чисто та охайно, є всі умови для проживання та виховання дитини. Батько дитини участі у вихованні та утриманні ОСОБА_3 не приймає, аліменти не сплачує, з донькою не спілкується, що підтверджується актом актом від 25.04.2017 року, складеним депутатом Сквирської міської ради Бондаренко М. М. та підписаної сусідами ОСОБА_5 та ОСОБА_6

Згідно довідки №58, виданої 08.06.2018 року Дошкільним навчальним закладом (ясла-садок) комбінованого типу №3 «Веселка» Білоцерківської міської ради Київської області, малолітня ОСОБА_3 зарахована в дошкільний заклад з 12.05.2015 року, вихованням дитини займається мати ОСОБА_1

В матеріалах справи міститься також висновок (рішення) №14 Про доцільність позбавлення батьківських прав ОСОБА_2 відносно малолітньої ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, від 21.03.2017 року, яким Орган опіки та піклування виконавчого комітету Сквирської міської ради визнав доцільним позбавлення батьківських прав.

Крім того, станом на 01.07.2018 року за відповідачем ОСОБА_2 рахується заборгованість по сплаті аліментів у розмірі 43 167 грн. 00 коп., що підтверджується довідкою-розрахунком №52620 від 06.07.2018 року, виданою Білоцерківським міським відділом Державної виконавчої служби.

При вирішенні спору суд виходить з наступного.

Відповідно до ст.164 СК України мати, батько можуть бути позбавлені судом батьківських прав, якщо вона, він ухиляються від виконання своїх обов'язків по вихованню дитини.

Згідно п. 16 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.03.2007 року № 3 "Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення та поновлення батьківських прав", ухилення батьків від виконання своїх обов'язків має місце, коли вони не піклуються про фізичний і духовний розвиток дитини, її навчання, підготовку до самостійного життя, зокрема: не забезпечують необхідного харчування, медичного догляду, лікування дитини, що негативно впливає на її фізичний розвиток як складову виховання; не спілкуються з дитиною в обсязі, необхідному для її нормального самоусвідомлення; не надають дитині доступу до культурних та інших духовних цінностей; не сприяють засвоєнню нею загальновизнаних норм моралі; не виявляють інтересу до її внутрішнього світу; не створюють умов для отримання нею освіти. Зазначені фактори, як кожен окремо, так і в сукупності, можна розцінювати як ухилення від виховання дитини лише за умови винної поведінки батьків, свідомого нехтування ними своїми обов'язками.

Як роз'яснено в п.17 вказаної Постанови Пленуму Верховного Суду України, не можна позбавити батьківських прав особу, яка не виконує своїх батьківських обов'язків унаслідок душевної хвороби, недоумства чи іншого тяжкого захворювання /крім хронічного алкоголізму чи наркоманії/ або з інших незалежних від неї причин.

А тому суд з врахуванням всього наведеного вважає за можливе позбавити відповідача батьківських прав щодо його малолітньої доньки ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, виходячи в першу чергу з інтересів дитини, оскільки відповідач ухиляється без поважних причин від виконання своїх батьківських обов'язків, вихованням та утриманням своєї доньки не займається.

Відповідно до ч.1 ст.196 СК України у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов'язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.

Згідно з положеннями СК України аліменти призначаються та виплачуються (стягуються) щомісячно, тому за змістом ст. 196 СК України пеня нараховується не на всю суму заборгованості, а її нарахування обмежується лише сумою несплачених аліментів.

Згідно роз'яснень, викладених в п. 22 постанови Пленуму Верховного Суду України № 3 від 15.05.2006 року „ Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів , передбачена ст.196 СК відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв'язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів.

Правило про стягнення неустойки (пені) в розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення полягає в тому, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення.

Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, то строк виконання цього обов'язку буде різним, а тому кількість днів прострочення сплати аліментів за кожен місяць також буде різною.

Отже, пеня за прострочення зі сплати аліментів нараховується за кожним періодичним платежем окремо з дня порушення платником аліментів свого обов'язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення, після чого розмір нарахованої пені за кожним щомісячним платежем підсумовується та визначається загальна сума пені за порушення аліментних зобов'язань.

Виходячи з того, що аліменти призначаються та виплачуються (стягуються) щомісячно, то за змістом статті 196 СК України пеня нараховується на всю суму заборгованості, а її нарахування обмежується лише сумою несплачених аліментів за той місяць, в якому не проводилось стягнення аліментів.

При цьому сума заборгованості за аліментами за попередні місяці не додається до заборгованості за наступні місяці, а кількість днів прострочення обчислюється виходячи з того місяця, в якому аліменти не сплачувались.

Тобто неустойка (пеня) за один місяць рахується наступним чином: заборгованість за аліментами за місяць помножена на 1 % пені і на кількість днів місяця, в якому виникла заборгованість, а загальна сума неустойки (пені) визначається шляхом додавання нарахованої пені за кожен із прострочених платежів (за кожен місяць). Саме до цього зводяться правові висновки ВСУ викладені у справі № 6-300цс16.

Враховуючи те, що заборгованість та прострочення по сплаті аліментів виникли з вини відповідача, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення також і позовних вимог в цій частині.

Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов'язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

А тому на підставі ст. 141 ЦПК України судові витрати по справі підлягають відшкодуванню за рахунок відповідача,

На підставі викладеного та керуючись ст. 164, 166, 180-182, 196 СК України, ст. ст. 4, 12, 13, 76-81, 133, 141, 280, 281, 258-259, 265, 268, 354-355 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити.

Позбавити ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, батьківських прав щодо його малолітньої доньки ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2, РНОКПП: НОМЕР_1 на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4, РНОКПП: НОМЕР_2 пеню за прострочення сплати аліментів у розмірі 43 167 грн. 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2, РНОКПП: НОМЕР_1 на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4, РНОКПП: НОМЕР_2 сплачений нею судовий збір в розмірі 704 грн. 80 коп.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2, РНОКПП: НОМЕР_1 на користь держави судовий збір у розмірі 704 грн. 80 коп.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення може бути оскаржене.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається до Апеляційного суду Київської області через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

СуддяБ. І. Кошель