Справа № 640/7490/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 липня 2018 року Київський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді Губської Я.В.,

при секретарі Балан Т.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу

ВСТАНОВИВ:

Позивачка звернулася до суду з позовом до відповідача, в якому просить розірвати шлюб між нею та ОСОБА_2, який зареєстровано 22.12.2006 року міським відділом реєстрації актів цивільного стану №1 Харківського обласного управління юстиції, актовий запис №2955, відповідно до ст.110, 112 Сімейного кодексу України, В обґрунтування позову позивач посилається на те, що спільне життя у них не склалося через різні погляди на життя, відсутність розуміння один одного, відповідач нехтує сімейними цінностями, не підтримує доброзичливу атмосферу, не приділяє уваги вихованню дітей, внаслідок чого почали виникати сварки. Шлюбно-сімейні відносини між ними припинені з квітня 2018 року. У звязку з протилежними поглядами на життя у подружжя розвинулась неприязнь один до одного, втрачено почуття поваги та любові. Від шлюбу подружжя має двох дітей: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, які на сьогоднішній день проживають разом з матірю. Позивач вважає, що подальше сімейне життя між ними неможливе та суперечить їх інтересам та інтересам дітей, що має вагоме значення.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 23.01.2018 року було відкрито загальне позовне провадження по даній справі та призначено підготовче судове засідання.

В підготовчому судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити. Після розірвання шлюбу просила залишити їй прізвище «Капустюк».

Відповідач в підготовчому судовому засіданні проти задоволення позову в повному обсязі не заперечував, про що надав суду відповідну заяву, в своєму відзиві на позовну заяву проти розірвання шлюбу не заперечував та зазначив, що основна причина розпаду їх з позивачкою сімї є відсутність між ними взаєморозуміння та довіри, що призвело до втрати почуття любові та поваги, збереження сімї є неможливим.

Суд, дослідивши матеріали справи, задовольняє позов, вважаючи його обґрунтованим, і при цьому виходить з наступного.

Судом встановлено, що згідно свідоцтва про шлюб серії 1-ВЛ № 051264, 22.12.2006 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 було укладено шлюб, який зареєстрований 22.12.2006 року міським відділом реєстрації актів цивільного стану №1 Харківського обласного управління юстиції, актовий запис №2955 (а.с.5). Від шлюбу подружжя має двох дітей: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2. Спільного господарства та бюджету не ведуть. Їх сімя розпалась остаточно і поновлена бути не може.

За змістом положень ч. 1 ст. 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Частинами 3, 4 ст. 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Згідно ч.1 ст. 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.

Відповідно ч.2 ст. 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлене, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Згідно до ч.3 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Таким чином, враховуючи конкретні обставини справи, стосунки які склалися у подружжя та з урахуванням того, що відповідач визнав позов у повному обсязі, суд приходить до висновку, що подальше спільне життя подружжя та збереження родини стали неможливими та суперечить інтересам подружжя, що має вагоме значення, в зв'язку з чим позовні вимоги про розірвання шлюбу підлягають задоволенню.

Крім того, відповідно до ч.1 ст. 141 ЦПК України, суд стягує з відповідача на користь позивача сплачений останньою за подачу позовної заяви судовий збір в розмірі 704,80 грн..

Керуючись ст.ст. 12,13,141,263-265 ЦПК України, в силу ст. ст. 24,56,110,112 СК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 (НОМЕР_1, АДРЕСА_1) до ОСОБА_2 (НОМЕР_2, АДРЕСА_2 ) про розірвання шлюбу - задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4, зареєстрований 22 грудня 2006 року в міському відділі реєстрації актів цивільного стану № 1 Харківського обласного управління юстиції, актовий запис № 2955.

Після розірвання шлюбу позивачу залишити прізвище «Капустюк».

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 понесені судові витрати по оплаті судового збору в розмірі 704,80 грн.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

На рішення суду першої інстанції протягом 30 днів з дня його проголошення, може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до апеляційного суду Харківської області. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення, а у випадку проголошення в судовому засіданні лише вступної та резолютивної частини судового рішення строк для апеляційного оскарження обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Відповідно до вимог п.15 Перехідних положень ЦПК України ( в ред. з 15.12.2017 року) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справи витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя :