Справа №636 / 4089 / 17
2 / 636 / 326 / 2018
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 квітня 2018 року Чугуївський міський суд Харківської області у складі:

головуючого - судді Ковригіна О.С.

при секретарі - Фатєєвої С.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування за законом, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач - ОСОБА_1, звернулася до Чугуївського міського суду Харківської області з позовом до ОСОБА_2 про визнання права власності на ? частину квартири АДРЕСА_2, в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2

В обґрунтування позовних вимог Позивач зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_4 року померла її бабуся ОСОБА_3, після смерті якої залишилась спадщина, яка складається з частини квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2. 11.02.2016 року рішенням Чугуївського міського суду Харківської області по справі № 636/5630/15-ц було припинено право спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_2, яка на підставі договору міни квартири від 06.06.1995 року, належить ОСОБА_4 та ОСОБА_3 та визначено, що частка ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 року, в праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_2 становить 1/2 частину, а частка ОСОБА_5 залишилася невизначеною. Відповідач-спадкоємець першої черги - спадщину не прийняв. Позивач прийняла спадщину, оскільки хоча не була зареєстрована із бабусею, однак постійно проживала разом з нею не момент їх смерті. Позивач звернулася до Чугуївської державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, але у видачі свідоцтва про право на спадщину їй було усно відмовлено, у зв'язку з тим, що після смерті ОСОБА_3 її частка в спільному майні залишилася невизначеною та для отримання спадщини як спадкоємець, що фактично проживав зі спадкодавцем, відсутні докази її постійного проживання разом зі спадкодавцем на момент її смерті .

Позивач в судове засідання не з'явилася, належним чином була повідомлена про час і місце розгляду справи, через канцелярію суду надала заяву про слухання справи без її участі, позовні вимоги підтримала та просила суд позов задовольнити (а.с. 27).

Відповідач в судове засідання не з'явився, належним чином був повідомлений про час і місце розгляду справи, через канцелярію суду надав заяву про слухання справи без його участі, проти задоволення позовних вимог не заперечував (а.с. 28).

Якщо всі учасники справи заявили клопотання про розгляд справи у їх відсутність, судовий розгляд здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів, що відповідає вимогам ч. 3 ст. 211 ЦПК України.

Дослідивши та перевіривши письмові докази по справі, суд вважає позов таким, що підлягає задоволенню.

Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.

ІНФОРМАЦІЯ_4 року померла бабуся Позивача - ОСОБА_3, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 (а.с. 10).

Відповідно до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Після смерті ОСОБА_5 відкрилася спадщина яка складається із частини квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2, яка належала їй на праві спільної сумісної власності, що підтверджується договором міни квартири від 06.06.1995 року (а.с. 11).

11.02.2016 року рішенням Чугуївського міського суду Харківської області по справі № 636/5630/15-ц було припинено право спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_2, яка на підставі договору міни квартири від 06.06.1995 року, належить ОСОБА_4 та ОСОБА_3 та визначено, що частка ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 року, в праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_2 становить 1/2 частину, а частка ОСОБА_5 залишилася невизначеною.

Згідно пункту 5 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» за №20 від 22.12.1995 року розглядаючи позови, пов'язані з спільною власністю громадян, суди повинні виходити з того, що відповідно до чинного законодавства спільною сумісною власністю є майно, нажите подружжям за час шлюбу.

Частка учасника спільної сумісної власності визначається при поділі майна, виділі частки з спільного майна, зверненні стягнення на майно учасника спільної власності за його боргами, відкритті після нього спадщини. Розмір часток у спільній сумісній власності подружжя визначається за нормами Кодекса про шлюб та сім'ю. При відсутності доказів про те, що участь когось з учасників спільної сумісної власності (крім сумісної власності подружжя) у надбанні майна була більшою або меншою - частки визначаються рівними.

При спадкуванні частки в майні, розмір якої не визначено, це може бути зроблено також після відкриття спадщини та спадкоємець не позбавлений законом такого права, і його право на визначення частки померлого витікає з поняття спадкування, яким є перехід права та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст. 1258 ЦК спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Згідно статті 1261 ЦК України: у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Спадкоємцем першої черги після смерті ОСОБА_3 став Відповідач по справі - ОСОБА_2. В передбачений законом строк до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 не звертався, на день смерті не був зареєстрований з нею за однією адресою і не проживав постійно разом із нею, отже, спадщину не прийняв. Крім того, Відповідач не заперечує щодо оформлення спадкових прав на Позивача.

Інших спадкоємців першої, другої, третьої, четвертої черги, які прийняли спадщину, немає.

Відповідно до ст. 1265 ЦК України у п'яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення.

Таким чином, до п'ятої черги спадкоємців належать онуки, які відносяться до другого ступеня споріднення.

Той факт, що Позивач є онукою ОСОБА_3 підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3 (а.с. 8) та свідоцтвом про народження серії НОМЕР_4 (а.с. 9).

Згідно ч. 3 ст. 1268 Цивільного кодексу України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Згідно ч. 3 ст. 1268 Цивільного кодексу України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Саме постійне проживання спадкодавця зі спадкоємцем на час відкриття спадщини є підставою для визнання спадкоємця таким, що прийняв спадщину, а не лише реєстрація місця проживання спадкодавця за адресою місця проживання спадкоємця.

Як роз'яснив Пленум Верховного Суду України в п. 23 постанови від 30 травня 2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування", будь-яка особа, яка постійно проживала разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається такою, що своєчасно прийняла спадщину.

Таким чином, сама по собі реєстрація місця проживання разом з спадкодавцем на час відкриття спадщини не може свідчити відповідно до ч. 2 ст. 1268 ЦК України про своєчасність прийняття спадщини.

В передбачений законом строк до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини в порядку спадкування за законом Позивач не зверталася, оскільки фактично прийняла спадщину в порядку ч. 3 ст. 1268 Цивільного кодексу України. Заяву про відмову від спадщини Позивач не подавала.

Позивач звернулася до Чугуївської державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, але у видачі свідоцтва про право на спадщину їй було усно відмовлено, у зв'язку з тим, що після смерті ОСОБА_3 її частка в спільному майні залишилася невизначеною та для отримання спадщини як спадкоємець, що фактично проживав зі спадкодавцем, відсутні докази її постійного проживання разом зі спадкодавцем на момент її смерті.

Відповідно до абз. 3 п. 23 Постанови Пленуму Верховного України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 №7, у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Керуючись ст. ст. 10, 11, 258, 259, 263-265, 268, 272, 273 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування за законом - задовольнити.

Визначити, що частка ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 року, в праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_2 - становить ? частину.

Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, право власності на ? частину квартири АДРЕСА_2, що належала ОСОБА_3 на підставі договору міни квартири від 06.06.1995 в порядку спадкування за законом, після смерті ОСОБА_3, померлої ІНФОРМАЦІЯ_2

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга може бути подана до або через Чугуївський міський суд Харківської області.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя -