31.07.2018 Єдиний унікальний № 371/1654/17 Провадження 2/371/235/18
Миронівський районний суд Київської області
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(З А О Ч Н Е)

31 липня 2018 року м. Миронівка

Миронівський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Поліщука А.С.,

з секретарем Федорчук А.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, за правилами загального позовного провадження, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за аліментами та пені за прострочення їх сплати,

В С Т А Н О В И В :

До Миронівського районного суду Київської області 14 грудня 2017 року звернулася ОСОБА_1 із позовом до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за аліментами та пені за прострочення їх сплати. В обґрунтування заявлених вимог зазначила, що з 1998 року проживала разом із відповідачем, від спільного проживання 13 лютого 1999 року в них народилася дитина дочка ОСОБА_3. Рішенням Миронівського районного суду із відповідача на її користь стягувалися аліменти на утримання дитини до досягнення вісімнадцятирічного віку. У подальшому рішенням Миронівського районного суду від 11 серпня 2017 року ухвалено стягувати із відповідача на її користь аліменти на утримання дочки на період навчання, однак відповідач ухиляється від сплати аліментів, у звязку із чим за період з березня по жовтень 2017 року виникла заборгованість у розмірі 4800 грн., що ставить її у скрутне матеріальне становище. Добровільно погасити заборгованість відповідач відмовляється, а тому просила у судовому порядку стягнути із відповідача на її користь заборгованість за аліментами у розмірі 4800 грн. та пеню за прострочення сплати аліментів у розмірі 1650 грн. У подальшому збільшила позовні вимоги та, виходячи із довідки про розмір заборгованості станом на 31 травня 2018 року, просила стягнути із відповідача на її користь 9000 грн. заборгованості за аліментами та 2742 грн. пені за прострочення їх сплати.

У судове засідання позивач не зявилася, подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримує, проти заочного розгляду справи не заперечує.

Відповідач у судове засідання повторно не з'явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином за зареєстрованим місцем проживання, клопотання про відкладення розгляду справи чи розгляд справи за його відсутності до суду не надав, причини неявки суду не відомі.

Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не зявився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Згідно з ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки у судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у дій даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За таких обставин, враховуючи, що сторони у судове засідання повторно не зявилися, позивач надала до суду клопотання про розгляд справи у її відсутності, відповідач про час, день та місце розгляду повідомлений належним чином, причини неявки не повідомив, суд вважає за можливе розгляд справи проводити у відсутності сторін на підставі наявних у справі доказів без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Дослідивши надані документи і матеріали, всебічно та повно з'ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, зважаючи на наступне.

У судовому засідання встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 мають спільну дитину дочку ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується свідоцтвом про народження серії І-БК № 256707, виданим Шандрівською сільською радою Миронівського району Київської області /а.с.8/.

Із довідки виконавчого комітету Шандрівської сільської ради Миронівського району Київської області від 28 листопада 2017 року № 468 вбачається, що ОСОБА_4 проживає разом із матірю ОСОБА_5 в с. Шандра по вул. Сімферопольській, 12, Миронівського району, Київської області, та знаходиться на її утриманні /а.с.9/.

Із виконавчого листа, виданого Миронівським районним судом 11 серпня 2017 року у справі ЄУН 371/295/17 вбачається, що із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_5 стягнуто аліменти на утримання дитини дочки ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, у розмірі 600 грн. щомісячно, починаючи з 03 березня 2017 року і до закінчення навчання /а.с.10/.

Відповідно до довідки-розрахунку про стан заборгованості по аліментах від 31 травня 2018 року № 7095, виданої Миронівським районним відділом державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області, вбачається, що заборгованість відповідача по сплаті аліментів на утримання дочки ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, станом на 01 червня 2018 року складає 9000 грн. Вказана заборгованість виникла за період з березня 2017 року по травень 2018 року /а.с. 39/.

Даних про те, що позивачем чи відповідачем оскаржувався розмір заборгованості, зазначений у довідці, матеріали справи не містять, а тому відсутні підстави вважати, що розмір заборгованості є спірним.

Статтею 180 Сімейного кодексу України встановлено обов'язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Сплата аліментів за рішенням суду є одним зі способів виконання обов'язку утримувати дитину тим з батьків, хто проживає окремо від дитини.

Згідно з частиною першою статті 196 Сімейного кодексу України при виникненні заборгованості з вини особи, яка зобов'язана сплачувати аліменти за рішенням суду, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення.

За змістом статті 549 Цивільного кодексу України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання.

Виходячи з аналізу норм глави 49 Цивільного кодексу України неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов'язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов'язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Отже, з урахуванням правої природи пені, яка є дієвим стимулом належного виконання обов'язку та виходячи з того, що аліменти призначаються та виплачуються (стягуються) щомісячно, за змістом статті 196 Сімейного кодексу України пеня нараховується на суму заборгованості за той місяць, в якому не проводилось стягнення аліментів. При цьому сума заборгованості за аліментами за попередні місяці не додається до заборгованості за наступні місяці, а кількість днів прострочення обчислюється, виходячи з того місяця, в якому аліменти не сплачувались. Правило про стягнення неустойки (пені) в розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів враховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення.

З огляду на те, що аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов'язку буде різним, а отже, кількість днів прострочення сплати аліментів за кожен місяць також буде різною. Тобто неустойка (пеня) за один місяць рахується так: заборгованість за аліментами за місяць помножена на 1 % пені і помножена на кількість днів місяця, в якому виникла заборгованість. Загальна сума неустойки (пені) визначається шляхом додавання нарахованої пені за кожен із прострочених платежів (за кожен місяць).

Згідно роз'яснень, які містяться в п. 22 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» від 15 травня 2006 року № 3, передбачена ст. 196 Сімейного кодексу України відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв'язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів.

Матеріали справи не містять будь-яких даних про те, що відповідач є особою непрацездатного віку, має хворобу, яка перешкоджала його обов'язку сплачувати за рішенням суду аліменти на утримання дитини за період виникнення заборгованості по сплаті аліментів. Даних про те, що відповідач оскаржував дії державного виконавця з приводу нарахування розміру аліментів до суду, матеріали справи також не містять, а тому суд приходить до висновку про відсутність будь-яких поважних причин невиконання відповідачем рішення суду про стягнення аліментів.

Згідно правової позиції, яка висловлена Верховним Судом України в постанові від 01 жовтня 2014 року у справі № 6-149цс14, а також у постанові від 01 липня 2015 року у справі № 6-94цс15, зобов'язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинно виконуватися щомісяця, а тому при розгляді спорів про стягнення пені від суми несплачених аліментів суд повинен з'ясувати розмір несплачених аліментів по кожному з цих періодичних платежів, встановити строк, до якого кожне із цих зобов'язань мало бути виконано, та з урахуванням встановленого обчислити розмір пені, виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов'язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму.

Керуючись положеннями ст. 196 Сімейного кодексу України, що пеня за прострочення сплати аліментів починає нараховуватись з наступного місяця за місяцем, у якому виникла заборгованість, на підставі довідки-розрахунку Миронівського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області від 31 травня 2018 року № 7095 про розмір заборгованості по аліментам та вимоги позивача щодо періоду нарахування неустойки - з березня 2017 року до травня 2018 року, суд здійснює нарахування пені, розмір якої буде становить:

- березень 2017 року: 600 * 1% * 31 день = 186,00 грн.

- квітень 2017 року: 600 * 1% * 30 днів = 180,00 грн.

- травень 2017 року: 600 * 1% * 31 день = 186,00 грн.

- червень 2017 року: 600 * 1% * 30 днів = 180,00 грн.

- липень 2017 року: 600 * 1% * 31 день = 186,00 грн.

- серпень 2017 року: 600 * 1% * 31 день = 186,00 грн.

- вересень 2017 року: 600 * 1% * 30 днів = 180,00 грн.

- жовтень 2017 року: 600 * 1% * 31 день = 186,00 грн.

- листопад 2017 року: 600 * 1% * 30 днів = 180,00 грн.

- грудень 2017 року: 600 * 1% * 31 день = 186,00 грн.

- січень 2018 року: 600 * 1% * 31 днів = 186,00 грн.

- лютий 2018 року: 600 * 1% * 28 днів = 168,00 грн.

- березень 2018 року: 600 * 1% * 31 день = 186,00 грн.

- квітень 2018 року: 600 * 1% * 30 днів = 180,00 грн.

- травень 2018 року: 600 * 1% * 31 день = 186,00 грн.

Таким чином, загальний розмір пені, який підлягає стягненню з відповідача на користь позивача, становить 2742 грн. 00 коп.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь держави підлягає підлягає стягненню судовий збір, оскільки позивач звільнена від його сплати під час звернення до суду.

Враховуючи викладене, ст. ст. 180, 196 СК України, ст. 549 ЦК України, керуючись ст.ст. 10-13, 19, 76-81, 89, 95, 141, 229, 247, 258-259, 263-264, 268, 280-284, 354, 355 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

1.Позов задовольнити.

2.Стягнути із ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, паспорт серія СТ № 136551, виданий 13 серпня 2009 року Миронівським РВ ГУ МВС України в Київській області, РНОКПП: НОМЕР_1, зареєстрованого за адресою: с. Шандра, вул. 50-річчя Жовтня, 37, Миронівського району, Київської області, на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, паспорт серія СТ № 145896, виданий 24 листопада 2009 року Миронівським РВ ГУ МВС України в Київській області, РНОКПП: НОМЕР_2, зареєстрованої за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4, заборгованість по сплаті аліментів на утримання дочки ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, в розмірі 9000 (девять тисяч) гривень 00 копійок.

3. Стягнути із ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, паспорт серія СТ № 136551, виданий 13 серпня 2009 року Миронівським РВ ГУ МВС України в Київській області, РНОКПП: НОМЕР_1, зареєстрованого за адресою: с. Шандра, вул. 50-річчя Жовтня, 37, Миронівського району, Київської області, на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, паспорт серія СТ № 145896, виданий 24 листопада 2009 року Миронівським РВ ГУ МВС України в Київській області, РНОКПП: НОМЕР_2, зареєстрованої за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4 пеню за несвоєчасну сплату аліментів на утримання дочки ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, в розмірі 2742 (дві тисячі сімсот сорок дві) гривні 00 копійок.

4. Стягнути із ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, паспорт серія СТ № 136551, виданий 13 серпня 2009 року Миронівським РВ ГУ МВС України в Київській області, РНОКПП: НОМЕР_1, зареєстрованого за адресою: с. Шандра, вул. 50-річчя Жовтня, 37, Миронівського району, Київської області на користь держави Україна судовий збір в розмірі 704 (сімсот чотири) гривні 80 копійок.

5.Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення можу бути також поновлений у разі пропуску з інших поважних причин.

6.Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

7.Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду Київської області через Миронівський районний суд Київської області протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

8.Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення.

Суддя підпис ОСОБА_6

Згідно з оригіналом

Суддя А.С. Поліщук