Справа № 405/4437/18
Провадження №2/405/809/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 жовтня 2018 року Ленінський районний суд м. Кіровограда у складі:

головуючого судді Іванової Л.А.

при секретарі Береді Я.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кропивницький цивільну справу № 405/4437/18 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача ОСОБА_3 про визначення часток у спільній сумісній власності, -

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат ОСОБА_4 (діє на підставі ордеру серія КР №50034) в інтересах позивача ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2, в якому, з урахуванням поданої заяви про уточнення позовних вимог, просив визначити частки у праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1 (раніше вул.Луначарського), а саме: визначити, що частка ОСОБА_5 у спільній сумісній власності з ОСОБА_2, на квартиру АДРЕСА_2 (раніше вул.Луначарського) у м.Кропивницькому (раніше місто Кіровоград) становить ? частину, так як і частка ОСОБА_2 становить також ? частину вказаної квартири.

На обґрунтування позовних вимог зазначено, що позивач ОСОБА_1 є дружиною ОСОБА_5, який помер 08.12.2008 року, при цьому, на час настання смерті, ОСОБА_1 проживала разом із ОСОБА_5 за адресою пров.Фортечний, 21, кв.168 м.Кіровоград (на даний час м.Кропивницький), та знаходилась на його утриманні по день смерті 08.12.2008 року.

Після смерті ОСОБА_5 відкрилася спадщина на квартиру АДРЕСА_3, співвласниками якої (квартири) були ОСОБА_5 та відповідач ОСОБА_2 на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого 13.04.2001 року приватним нотаріусом Кіровоградського міського нотаріального округу ОСОБА_6, зареєстрованого в реєстрі за №846, реєстрація права власності в ОКП «Кіровоградське ООБТІ» проведена 02.10.2001 року.

Також зазначив, що позивач ОСОБА_1 на підставі ч.3 ст.1268 ЦК України є такою, що прийняла спадщину, так як постійно проживала разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини та не заявляла про відмову від неї, при цьому, 02.07.2018 року, звернувшись до приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу ОСОБА_7 із заявою про оформлення спадкових прав, позивач 02.07.2018 року отримала постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, яка мотивована тим, що померлий спадкодавець ОСОБА_5 мав право спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_3 разом із відповідачем ОСОБА_2, при цьому частки квартири між співвласниками не визначались, договір про визначення частоу у праві спільної сумісної власності не посвідчувався.

З огляду на зазначене, представник позивача зазначив, що, оскільки при спадкуванні частка в майні, розмір якої не визначено, істотне значення має встановлення її розміру, що може бути зроблено також після відкриття спадщини, на підставі чого спадкоємець не позбавлений законом такого права, і його право на визначення частки померлого спадкодавця витікає з поняття спадкування, яким, відповідно до ст.1216 ЦК України, є перехід прав та обовязків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), разом з тим, позивач позбавлена можливості здійснити своє право на спадкування та отримати свідоцтво про право на спадщину за законом в зв'язку з наведеними у постанові нотаріуса підставами, то таке право підлягає відновленню в судовому порядку, при цьому, оскільки спадкодавець так само, як і інший співвласник за його життя не укладав жодних договорів щодо поділу часток майна, яке знаходиться у їхній спільній власності, або виділу частки такого майна, тому частки співвласників у праві спільної сумісної власності на спірну квартиру є рівними.

Ухвалою суду від 30 липня 2018 року відкрито загальне позовне провадження по справі та призначено підготовче судове засідання.

Під час підготовчого провадження ухвалою суду від 21 вересня 2018 року залучено до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмети спору на стороні позивача ОСОБА_3.

Крім того, ухвалою суду від 21 вересня 2018 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті.

В судове засідання від представника позивача ОСОБА_1 адвоката ОСОБА_4 надійшла заява, зареєстрована в суді 05.10.2018 року за вх.№24921, за якою представник позивача просив розглянути справу за його відсутності, позов підтримав, просив задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не зявився, судом повідомлявся про час та місце судового розгляду справи, подав заяву, зареєстровану в суді за №22716 від 12.09.2018 року за якою просив розглянути справу без його участі в судовому засіданні, щодо заявлених позивачем ОСОБА_1 позовних вимог не заперечував. Інших заяв, клопотань, відзив на позов, - не подавав.

Третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилася, подала заяву про розгляд справи за її відсутності, яка зареєстрована в суді за вх.№24703 від 03.10.2018 року, щодо заявлених позивачем ОСОБА_1 позовних вимог, - не заперечувала.

Відповідно до ч.3 ст.211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Зваживши доводи, викладені в позові на обґрунтування позовних вимог, дослідивши наявні у справі докази в їх сукупності, зясувавши підстави та предмет позову, характер спірних правовідносин, прав та інтересів, за захистом яких звернулася позивач, виходячи з положень ст. 12 та ст. 13 ЦПК України, за якими цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, які мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених законом, при цьому суд розглядає цивільні справи в межах заявлених позовних вимог та на підставі доказів сторін, суд вважає, що вимоги позивача є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що за договором купівлі-продажу квартири від 13 квітня 2001 року, посвідченого приватним нотаріусом Кіровоградського міського нотаріального округу ОСОБА_6, зареєстровано в реєстрі за №846, Продавці ОСОБА_8, ОСОБА_9, продали, а Покупці ОСОБА_5 та ОСОБА_2 купили належну Продавцям квартиру, під номером 6, що знаходиться в м.Кіровограді по вул.Луначарського, в будинку під номером 46-а, яка (квартира) розташована на першому поверсі, одноповерхового житлового будинку, двохкімнатна, загальною площею 43, 6 кв.м, у т.ч., житловою площею 25,4 кв.м.

Зазначений договір купівлі-продажу квартири зареєстровано в Кіровоградському бюро технічної інвентаризації (реєстрова книга №109, запис №30583), про що свідчить архівна довідка ОКП «Кіровоградське ООБТІ» від 25.06.2018 року №47460, за якою за архівними даними реєстрових книг обласного комунального підприємства «Кіровоградське ООБТІ» станом на 01.01.2013 року право власності на квартиру АДРЕСА_4 зареєстровано на праві приватної спільної сумісної власності за ОСОБА_5, ОСОБА_2 на підставі договору купівлі-продажу від 13.04.2001 року, №846, приватний нотаріус Кіровоградського міського нотаріального округу ОСОБА_6, реєстрацію права власності проведено 02.10.2001 року.

Крім того, згідно архівних відомостей, наявних в ОКП «Кіровоградське ООБТІ», адреса АДРЕСА_5 відповідає адресі АДРЕСА_6.

Судом також встановлено, що позивач ОСОБА_1 28 квітня 1989 року уклала шлюб з ОСОБА_5, про що в книзі реєстрації актів про укладення шлюбу зроблено запис за №527 та видано свідоцтво про шлюб серії ІІ-ОЛ №256162.

08 грудня 2008року ОСОБА_5 помер, про що свідчить свідоцтво про смерть серія І-ОЛ №086165, виданого міським відділом по реєстрації смертей ОСОБА_10 управління юстиції у Кіровоградській області, про що в книзі реєстрації смертей 08 грудня 2008 року зроблено відповідний актовий запис за №3597.

Відповідно до довідки КП «ЖЕО №2 міської ради міста Кропивницького» №933 від 25.06.2018 року ОСОБА_1 проживала разом з чоловіком ОСОБА_5 за адресою м.Кропивницький, пров.Фортечний, 21, кв.168 по день смерті останнього, 08.12.2008 року.

Після смерті ОСОБА_5 відкрилася спадщина на квартиру АДРЕСА_7 (колишня вул.Луначарського) у м.Кропивницькому (колишня назва міста Кіровоград) та відповідно до витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 02.07.2018 року №52455761 приватним нотаріусом Кропивницького міського нотаріального округу проведено реєстрацію спадкової справи, за номером у спадковому реєстрі 62640491, номером у нотаріуса 11/2018, після смерті спадкодавця ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, який помер 08.12.2008 року.

Згідно з довідкою приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу ОСОБА_7 №104/01-16 від 06.07.2018 року, нею (приватним нотаріусом Кропивницького міського нотаріального округу ОСОБА_7В.) 02 липня 2018 року було заведено спадкову справу №11/2018 до майна померлого 08 грудня 2008 року ОСОБА_5, при цьому, спадкоємцями майна померлого ОСОБА_5 є його дружина ОСОБА_1, та донька ОСОБА_3. Інших спадкоємців немає. Свідоцтва про право на спадщину не видавалися.

Крім того, постановою про відмову від 02 липня 2018 року, винесеної приватним нотаріусом ОСОБА_7, ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого ОСОБА_5, яка (відмова) обгрунтована тим, що нотаріусу не надано відомості (інформацію) та документи, необхідні для вчинення нотаріальної дії, і, зокрема, на день смерті ОСОБА_5 залишилося майно, яке складається з частки квартири за номером 6, що знаходиться в будинку під номером 46а по вул.Вячеслава Чорновола у м.Кропивницькому, при цьому, спадкодавець мав право спільної сумісної власності на вищезазначену квартиру разом із ОСОБА_2, частки квартири між співвласниками не визначались, договір про визначення часток у праві спільної сумісної власності не посвідчувався що унеможливлює визначити частку квартири, належну померлому ОСОБА_5

Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Статтею 1216 ЦК України встановлено, що спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно зі ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять всі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Частиною 1 ст. 1226 ЦК України передбачено, що частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до ч. 1 ст. 355 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно).

Відповідно до ст. 368 ЦК України спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю.

Співвласники майна, що є у спільній сумісній власності, володіють і користуються ним спільно.

Положеннями ст.370 ЦК України передбачено, що співвласники мають право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній сумісній власності. У разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного з співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду.

Відповідно до вимог ч.2 ст. 372 ЦК України, у разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними.

Крім того, як зазначено в пункті 3.4 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року №24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», розглядаючи спори, пов'язані із спадкуванням частки майна, що у спільній сумісній власності, судам слід звертати увагу на те, що згідно із ст. 368 ЦК спільною власністю є не лише майно, набуте подружжям за час шлюбу, якщо інше не встановлено договором або законом, а й майно, набуте в результаті спільної праці та за спільні грошові кошти членів сім'ї, якщо інше не встановлено договором, укладеним у письмовій формі. У разі відмови нотаріуса видати свідоцтво про право на спадщину спадкоємці учасника спільної сумісної власності мають право звернутися з позовом про визначення частки майна, належної померлому на праві спільної сумісної власності. Із змісту ст. 357 ЦК України вбачається, що під терміном "визначення часток" законодавець розуміє визначення (встановлення) розміру частки співвласника у спільному сумісному майні

Як вбачається з матеріалів справи, за життя спадкодавець ОСОБА_5 не укладав з іншим співвласником квартири відповідачем ОСОБА_2 договір щодо поділу часток майна, що знаходиться у спільній сумісній власності, або виділу частки такого майна, і зазначені обставини відповідачем ОСОБА_2 не заперечувалися, у звязку з чим частки співвласників (ОСОБА_5, який помер 08.12.2008 року, та ОСОБА_2І.) у праві власності на квартиру за номером 6, що знаходиться в будинку під номером 46а по вул.Вячеслава Чорновола у м.Кропивницькому, - є рівними, тобто, по ? частці зазначеної квартири, при цьому, відповідачем ОСОБА_2 визнано позовні вимоги, та інших доказів на спростування зазначених вище обставин суду не надано.

З огляду на викладене вище, розглядаючи справу на підставі ч.1 ст.13 ЦПК України в межах заявлених позовних вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи, оцінивши зібрані по справі докази в їх сукупності, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими, а позов таким, що підлягає задоволенню.

Відповідно до ст.141 ЦПК України судові витрати по справі, які складаються з судового збору в розмірі 704 грн. 80 коп., за клопотанням позивача, вважати по фактично понесеним останньою.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.4, 5, 7, 10, 12, 13, ст.ст.77-80, 81, 95, 133, 141, 235, 258, 259, 263, 264, 265 Цивільного процесуального кодексу України в редакції Закону №2147-VIII від 03 жовтня 2017 року, суд -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача ОСОБА_3 про визначення часток у спільній сумісній власності, - задовольнити.

Визначити, що частка ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2, який помер 08 грудня 2008 року, та частка ОСОБА_2 у праві спільної сумісної власності на квартиру під номером 6, що знаходиться в будинку №46а по вулиці Вячеслава Чорновола (колишня назва вулиці Луначарського) у м.Кропивницькому (колишня назва міста Кіровоград) є рівними і складають по ? частці.

Судові витрати по справі, що складаються з судового збору, залишити по фактично понесеним позивачем ОСОБА_1

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі оголошення лише вступної та резолютивної частини судового рішення, або у разі розгляду справи без повідомлення учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження з підстав, передбачених ч.ч.2, 3 ст.354 ЦПК України.

Апеляційна скарга подається до суду апеляційної інстанції, яким є апеляційний суд Кіровоградської області через Ленінський районний суд м. Кіровограда.

Суддя Ленінського

районного суду

м. Кіровограда ОСОБА_11