Постанова

Іменем України

16 липня 2018 року

м. Київ

справа № 215/7292/14-ц

провадження № 61-18863св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Хопти С. Ф. (суддя-доповідач), Білоконь О. В., Синельникова Є. В.,

учасники справи:

позивач - публічне акціонерне товариство «ДТЕК Дніпрообленерго»,

представник позивача - Маркідов Дмитро Анатолійович, Колісник Лариса Петрівна, Лелеко ВасильВолодимирович,

відповідач - ОСОБА_7,

представник відповідача - ОСОБА_8,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_7 на рішення апеляційного суду Дніпропетровської області у складі колегії суддів: Бондар Я. М., Барильської А. П., Митрофанової Л. В. від 31 січня 2017 року,

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2014 року публічне акціонерне товариство «ДТЕК Дніпрообленерго» (далі - ПАТ «ДТЕК «Дніпрообленерго») звернулося до суду з позовом до ОСОБА_7 про стягнення збитків, завданих безобліковим користуванням електричною енергією.

Позовна заява мотивована тим, що під час перевірки дотримання Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 (далі - Правила), проведеною 27 грудня 2012 року трьома контролерами в домоволодінні ОСОБА_7 за адресою: АДРЕСА_1, виявлено порушення пункту 48 Правил, а саме: підключення будинку з лінії електропередач повз прилад обліку, використання додаткового нуля. Згідно з Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562 (далі - Методика) проведено розрахунок розміру збитків за шість місяців з 27 червня по 27 грудня 2012 року в розмірі 7 тис. 745 грн 22 коп., які ПАТ «ДТЕК «Дніпрообленерго» просило суд стягнути з ОСОБА_7

Рішенням Тернівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі судді Демиденка Ю. Ю. від 15 серпня 2016 року в задоволенні позову ПАТ «ДТЕК «Дніпрообленерго» відмовлено.

Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції виходив із того, що акт про порушення Правил від 27 грудня 2012 року складено з порушення пункту 53 Правил, оскільки відсутній детальний опис порушення, тому його не можна вважати належним та допустимим доказом на підтвердження позовних вимог ПАТ «ДТЕК «Дніпрообленерго».

Рішенням апеляційного суду Дніпропетровської області від 31 січня 2017 року апеляційну скаргу ПАТ «ДТЕК «Дніпрообленерго» задоволено. Рішення Тернівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 15 серпня 2016 року скасовано й ухвалено нове рішення про задоволення позову ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго».

Стягнуто з ОСОБА_7 на користь ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» збитки, завдані користуванням електричною енергією за період з 27 червня по 27 грудня 2012 року в розмірі 7 тис. 745 грн 22 коп. Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Скасовуючи рішення суду першої інстанції та задовольняючи позов, суд апеляційної інстанції виходив із того, що оскільки порушення Правил споживачем ОСОБА_7 доведено письмовими доказами, а саме: актом від 27 грудня 2012 року, фотознімками, схемою порушення, додатком до акту від 25 грудня 2012 року, поясненнями свідків, то з нього на користь підприємства підлягають стягненню збитки в розмірі 7 тис. 745 грн 63 коп., які обчислені вірно.

У касаційній скарзі, поданій у травні 2017 року, ОСОБА_7 просить скасувати рішення суду апеляційної інстанції та залишити в силі рішення суду першої інстанції, посилаючись на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Касаційна скарга мотивована тим, що додаток до акту від 27 грудня 2012 року було складено 25 грудня 2012 року, тому викликають сумнів дата та місце складання вказаного акту, розрахунок розміру збитків. Акт складено з порушенням вимог пункту 53 Правил, пункту 3.1. Методики. Крім того, суду не надано зразок електричного проводу як доказ і ОСОБА_7 вже сплатив частину боргу на користь підприємства за рішенням суду першої інстанції, яке було скасовано рішенням суду апеляційної інстанції.

Відзив на касаційну скаргу учасники справи до суду не подали.

03 травня 2018 року справа надійшла до Верховного Суду.

У пункті 4 розділу XIII Перехідних положень ЦПК України у редакції Закону України № 2147-VIII від 3 жовтня 2017 року «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» передбачено, що касаційні скарги (подання) на судові рішення у цивільних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного цивільного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Відповідно до статті 388 ЦПК України судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Касаційна скарга задоволенню не підлягає.

Згідно з положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до вимог частин першої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Встановлено й це вбачається із матеріалів справи, що оскаржуване судове рішення ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, а доводи касаційної скарги цих висновків не спростовують.

Судами встановлено, що на ОСОБА_7 відкрито особовий рахунок на постачання та оплату за електричну енергію за адресою: АДРЕСА_1.

25 грудня 2012 року в період рейдової перевірки на дроту здійснено вимірювання навантаження 15 А. Додатком до акту від 25 грудня 2012 року зафіксовано, що проводилася перевірка спеціальним покажчиком струму «Удочка», та було зафіксовано що з лінії ЛЕП накинуто провід, який іде в гараж споживача, вказаний провід під напругою. Було зроблено фото, складено додаток до акту, оскільки сам акт за відсутністю споживача скласти було неможливо. Безоблікове приєднання було відключено та вилучено зразок проводу.

У зв'язку із відсутністю власників акт про порушення скласти 25 грудня 2012 року було неможливо. За попередньою домовленістю із власником домоволодіння акт про порушення складено 27 грудня 2012 року в присутності споживача, якому продемонстровано порушення. Указані обставини підтверджуються показанням свідків.

Таким чином, контролерами ПАТ «ДТЕК «Дніпрообленерго» під час проведення перевірки дотримання Правил за вказаною адресою виявлено порушення пункту 48 Правил, а саме підключення будинку з лінії електропередач повз прилад обліку, використання додаткового нуля (алюмінієвим проводом з опори біля двору) відкритим шляхом, електроенергія прибором не ураховувалась шляхом відключення нульового дроту на вхідному автоматі. На підтвердження вказаних порушень складено акт від 27 грудня 2012 року, підписаний трьома контролерами.

Установивши наявність указаних порушень законодавства, ПАТ «ДТЕК «Дніпрообленерго» згідно з Методикою зробило розрахунок не облікованої електроенергії за шість місяців із 01 липня по 27 грудня 2012 року в розмірі 7 тис. 745 грн 63 коп. із урахуванням перерізу проводу 6 мм та його складу із алюмінію.

Між сторонами виникли правовідносини стосовно користування електричною енергією для населення, які регулюються положеннями ЦК України, Законом України «Про електроенергетику, Правилами та Методикою.

Згідно з частиною другою статті 27 Закону України «Про електроенергетику»правопорушеннями в електроенергетиці є: крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку; розкомплектування та пошкодження об'єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об'єктів; створення перешкод у здійсненні державного енергетичного нагляду та у виконанні робіт, пов'язаних з обслуговуванням об'єктів електроенергетики; порушення правил охорони електричних мереж; порушення правил користування енергією; насильницькі дії, які перешкоджають оперативному персоналу та посадовим особам об'єктів електроенергетики виконувати свої службові обов'язки; незабезпечення енергією споживачів, що не допускають порушень своїх обов'язків перед енергопостачальниками.

Згідно з пунктом 53 Правил у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачемправил користування електричною енергією, в тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження.

Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил.

Порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією встановлено Методикою.

Відповідно до пункту 3.1 Методики підставою для застосування її положень є виявлення таких порушень правил коритсування електричною енергією: 1) пошкодження або відсутності на приладах обліку пломб з відбитками тавр про повірку приладів обліку (за умови наявності акта про збереження пломб, складеного в порядку, установленому правил коритсування електричною енергією, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування приладів обліку, та за умови втручання споживача в роботу приладів обліку); 2) пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр електропередавальної організації або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про збереження пломб, складеному в порядку, установленому правил коритсування електричною енергією, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування приладів обліку, установлення індикаторів та передачу на збереження приладів обліку електричної енергії, відповідних пломб та індикаторів; 3) пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, використання фазозсувного трансформатора тощо (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу (власнику або наймачу об'єкта) приладів обліку, установлених пломб та індикаторів); 4) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) без порушення схеми обліку; 5) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж)з порушенням схеми обліку; 6) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника; 7) використання «штучного нуля», що призвело до споживання необлікованої електричної енергії.

Розрахунок вартості необлікованої електричної енергії згідно з пунктом 3.3. Методики здійснюється за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії; та за кількістю днів (розрахунковий період).

Залежно від характеру виявленого порушення правил користування електричною енергією (підпункти 1-7 пункту 3.1. Методики) добовий обсяг споживання електричної енергії визначається за формулами, які визначені пунктами 2.7., 3.4. та 3.6. Методики. Кількість днів при цьому, яка береться для розрахунку обсягу самовільно спожитої електричної енергії, може становити шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, дванадцять місяців та три роки (пункт 3.3. Методики).

За таких обставин, суд апеляційної інстанції, належним чином дослідивши наявні у справі докази, дійшов правильного висновку, що ПАТ «ДТЕК «Дніпрообленерго» довело наявність порушень ОСОБА_7 законодавства про користування електричною енергією, і завдані в результаті таких порушень збитки, підлягають стягненню з нього на користь підприємтсва.

Твердження ОСОБА_7, викладені в касаційній скарзі, що він уже сплатив частину боргу на користь підприємства за рішенням суду першої інстанції, яке було скасовано рішенням суду апеляційної інстанції, не є підставою для скасування законного судового рішення.

Інші доводи касаційної скарги висновків суду апеляційної інстанції не спростовують, на законність судового рішення не впливають, а стосуються переоцінки доказів, що знаходиться поза межами повноважень суду касаційної інстанції.

Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржуване рішення суду апеляційної інстанції - без змін.

Згідно з частиною третьою статті 436 ЦПК України суд касаційної інстанції у постанові за результатами перегляду оскаржуваного судового рішення вирішує питання про поновлення його виконання (дії).

Керуючись статтями 400, 401, 416, 436 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

П О С Т А Н О В И В :

Касаційну скаргу ОСОБА_7 залишити без задоволення.

Рішення апеляційного суду Дніпропетровської області від 31 січня 2017 року залишити без змін.

Поновити виконання рішення апеляційного суду Дніпропетровської області від 31 січня 2017 року.

Постанова оскарженню не підлягає.

Судді: С.Ф. Хопта

О.В.Білоконь

Є.В.Синельников