Постанова

Іменем України

05 грудня 2018 року

м. Київ

справа № 127/12858/16-ц

провадження № 61-19479св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Стрільчука В. А. (суддя-доповідач),

суддів: Карпенко С. О., Кузнєцова В. О., Ступак О. В., Усика Г. І.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1,

відповідач - Публічне акціонерне товариство «Перший Український міжнародний банк»,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 20 лютого 2017 року у складі судді Ан О. В. та ухвалу Апеляційного суду Вінницької області від 03 квітня 2017 року у складі колегії суддів: Сала Т. Б., Копаничук С. Г., Марчук В. С.,

ВСТАНОВИВ:

У червні 2016 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Публічного акціонерного товариства «Перший Український міжнародний банк» (далі - ПАТ «ПУМБ») про захист прав споживача, стягнення коштів та відшкодування моральної шкоди.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, ОСОБА_1 посилався на те, що у Відділенні № 2 ПАТ «ПУМБ» ним було відкрито поточний (зарплатний) рахунок у гривнях та отримано платіжну картку для користування зазначеним рахунком. Станом на 06 січня 2016 року на його рахунку знаходилося 51 500 грн 30 коп. 10 січня 2016 року він здійснив розпорядження за допомогою інтернет-банкінгу щодо оплати авіаквитків на підставі рахунків, виставлених компанією Lufthansa. До оплати було виставлено три рахунки за авіаквитки до міста Маямі (США) на загальну суму 42 117 грн. Вартість одного квитка була визначена в сумі 14 039 грн. 10 січня 2016 року банком було здійснено блокування грошових коштів на його банківському рахунку в сумі 45 800 грн 30 грн. Того ж дня проведено оплату замовлених та заброньованих авіаквитків у сумі 42 117 грн. Після здійснення вказаних операцій на його банківському рахунку залишилося 9 383 грн 30 коп. Станом на 16 січня 2016 року банк не зняв блокування з грошових коштів у сумі 3 683 грн 30 коп., а 20 січня 2016 року списав з його банківського рахунку 5 436 грн. Загалом з врахуванням вартості авіаквитків банком списано 47 553 грн. Станом на 21 січня 2016 року залишок грошових коштів на його банківському рахунку становив 447 грн. 22 січня 2016 року він звернувся до банку із заявою, в якій просив провести перевірку підстав списання з його рахунку грошових коштів у сумі 5 436 грн. та відшкодувати зазначену суму. Однак відповідач відмовив йому, мотивуючи це тим, що кошти в розмірі 47 553 грн були списанні з банківського рахунку на оплату авіаквитків, здійснену поза межами платіжних терміналів та банкоматів банку, з урахуванням комерційного курсу валют банку. Вказаними діями відповідача йому було завдано моральної шкоди, що полягала у пережитих душевних хвилюваннях, приниженні, пов'язаному з необхідністю позичати гроші, неможливості жити та працювати у звичному ритмі. Враховуючи викладене, ОСОБА_1 просив стягнути з відповідача на свою користь 5 813 грн 24 коп., з яких: списані кошти з банківського рахунку в розмірі 5 436 грн, пеню в розмірі 377 грн 24 коп., вартість довідки банку в сумі 50 грн, та відшкодувати моральну шкоду в розмірі 10 тис. грн.

Рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 20 лютого 2017 року в задоволенні позову відмовлено.

Рішення місцевого суду мотивоване тим, що дії відповідача, пов'язані із списанням коштів з банківського рахунку позивача, є правомірними. Законом передбачено відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок недоліків продукції (дефекту в продукції), а не послуги, тому вимога про відшкодування такої шкоди у зв'язку із списанням коштів з рахунку позивача у більшій сумі, ніж він очікував, не підлягає задоволенню. Також не може бути задоволена вимога про стягнення 50 грн за видачу банком довідки, оскільки така вартість довідки передбачена тарифами ПАТ «ПУМБ» за обслуговування клієнтів - фізичних осіб.

Ухвалою Апеляційного суду Вінницької області від 03 квітня 2017 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 відхилено, рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 20 лютого 2017 року залишено без змін.

Судове рішення апеляційного суду мотивоване тим, що висновки місцевого суду по суті вирішеного спору є правильними, підтверджуються наявними у справі доказами, яким суд дав належну правову оцінку. Доводи апеляційної скарги не спростовують цих висновків і не свідчать про порушення норм матеріального та процесуального права. Оскільки дії відповідача, які полягали у списанні коштів з рахунку позивача, були законними, то позовні вимоги не підлягають задоволенню.

У травні 2017 року ОСОБА_1 подав до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ касаційну скаргу на рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 20 лютого 2017 року та ухвалу Апеляційного суду Вінницької області від 03 квітня 2017 року, в якій, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просив скасувати оскаржувані судові рішення і ухвалити нове рішення про задоволення позову в повному обсязі.

Касаційна скарга мотивована тим, що судами попередніх інстанцій неправильно застосовано пункт 28.5 статті 28 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні», не спростовані доводи позивача про застосування до спірних правовідносин пункту 28.1 статті 28 цього Закону, не встановлено фактичних обставин справи, не дано оцінки доказам на обґрунтування заявлених позовних вимог. Відповідач не надав доказів правомірності здійснення конвертації національної валюти в долари США при оплаті авіаквитків у межах України. Суддею місцевого суду було порушено таємницю нарадчої кімнати та права сторін щодо оголошення рішення в їх присутності, а розгляд судом інших справ до проголошення судового рішення є порушенням вимог цивільного процесуального законодавства України.

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 13 травня 2017 року відкрито касаційне провадження у цій справі, а ухвалою від 09 листопада 2017 року справу призначено до судового розгляду.

У червні 2017 року ПАТ «ПУМБ» подало заперечення на касаційну скаргу, в якому просило її відхилити, посилаючись на те, що розрахунки у Міжнародній платіжній системі (далі - МПС) VISA International здійснюються у доларах США і від банку еквайра (Amadeus I.T. Group S.A. Madrid Spain) 10 січня 2016 року до ПАТ «ПУМБ» надійшов запит про наявність на рахунку клієнта ОСОБА_1 суми грошових коштів у розмірі 1 760,15 доларів США. За курсом банку на 10 січня 2016 року 1 760,15 доларів США становили еквівалент 45 059 грн 84 коп. 20 січня 2016 року МПС VISA International було оброблено фінансову операцію щодо придбання позивачем авіаквитків та виставлено банку до сплати суму у розмірі 1 729,20 доларів США. Того ж дня банком було списано з рахунку позивача 47 553 грн, що за курсом банку на 20 січня 2016 року становило 1 729,20 доларів США. Згідно з електронною випискою, отриманою відповідачем, 20 січня 2016 року МПС VISA International підтвердило той факт, що банку надходили вимоги про списання грошових коштів у розмірі 576,40 доларів США за один авіаквиток за карткою позивача від продавця Lufthansa на загальну суму 1 729,20 доларів США. Збільшення вартості квитків відбулося не з вини обслуговуючого банку, а з вини авіакомпанії, яка не враховувала/не зазначила реальну ринкову вартість з урахуванням коливання курсів валют.

Статтею 388 Цивільного процесуального кодексу України в редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VІІІ «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів», що набув чинності 15 грудня 2017 року (далі - ЦПК України), визначено, що судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до підпункту 4 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України касаційні скарги (подання) на судові рішення у цивільних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного цивільного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

20 квітня 2018 року справу № 127/12858/16-ц Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ передано до Верховного Суду.

Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим (частина перша статті 263 ЦПК України).

Частиною першою статті 400 ЦПК України передбачено, що під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційної скарги, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що касаційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Судами встановлено, що згідно із заявою-анкетою № 15003066 від 28 квітня 2015 року ОСОБА_1 приєднався до умов Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб.

10 січня 2016 року за допомогою інтернет-банкінгу позивачем було придбано у компанії Lufthansa три авіаквитки до міста Маямі (США).

Того ж дня еквайр (компанія Lufthansa) виставило ПАТ «ПУМБ» через банк нерезидента України (Amadeus IT. Group S.A. Madrid Spain) запит про наявність на рахунку клієнта (позивача) грошових коштів у розмірі 42 117 грн, необхідних для придбання трьох авіаквитків до міста Маямі США (14 039 грн за один авіаквиток).

У разі наявності на рахунку клієнта (позивача) достатньої суми грошових коштів відповідно до правил МПС VISA International відбувається блокування запитуваної банком еквайра суми.

10 січня 2016 року до ПАТ «ПУМБ» від банку еквайра (Amadeus LT. Group S.A. Маdrid Spain) надійшов запит про наявність на рахунку ОСОБА_1 суми грошових коштів у розмірі 1 760,15 доларів США, оскільки розрахунки у МПС VISA International здійснюються у доларах США (USD).

Згідно з пунктом 3.8 частини третьої Порядку здійснення розрахунків, Розділу II Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб (далі - ДКБО) ПАТ «ПУМБ», до якого приєднався ОСОБА_1, при здійсненні операції в іноземній валюті з використанням картки або її реквізитів поза мережею платіжних терміналів та банкоматів банку списання коштів з карткового рахунку, який відкрито в іноземній валюті, здійснюється за курсом МПС на дату обробки МПС фінансової операції. При здійсненні операції в іноземній валюті з використанням картки або її реквізитів поза мережею платіжних терміналів та банкоматів банку списання коштів з карткового рахунку, який відкрито в національній валюті, здійснюється за курсом, встановленим банком по операціях, здійснених з використанням картки поза мережею платіжних терміналів та банкоматів банку, на дату обробки фінансової операції. При здійсненні операції в національній валюті з використанням картки або її реквізитів поза мережею платіжних терміналів та банкоматів банку, у випадку здійснення МПС конвертації в іноземну валюту під час проведення розрахунків, списання коштів з карткового рахунку, який відкрито в національній валюті, здійснюється за курсом, встановленим банком по операціях, здійснених з використанням картки поза мережею платіжних терміналів та банкоматів банку, на дату обробки фінансової операції. При здійсненні операції в національній валюті з використанням картки або її реквізитів поза мережею платіжних терміналів банку списання коштів з карткового рахунку, який відкрито в іноземній валюті, здійснюється за курсом МПС на дату обробки МПС фінансової операції. При ініціюванні операції, яка здійснюється із застосуванням відповідного курсу, визначеного у цьому пункті Договору, клієнт погоджується з тим, що дата здійснення операції може відрізнятися від дати списання коштів з карткового рахунку (дати обробки МПС фінансової операції), тому може виникати курсова різниця, яка підлягає погашенню (відшкодуванню) в повному обсязі клієнтом як погоджена відповідно до цього пункту договору.

Станом на 10 січня 2016 року 1 760,15 доларів США за курсом ПАТ «ПУМБ» (25 грн 60 коп. за 1 долар США) було еквівалентно 45 059 грн 84 коп.

10 січня 2016 року на підставі пункту 3.8 частини третьої Порядку здійснення розрахунків, Розділу II «Послуги банку» ДКБО та правил МПС VISA International на рахунку позивача була заблокована сума грошових коштів у розмірі 45 059 грн 84 коп.

20 січня 2016 року МПС VISA International на підставі правил МПС VISA International було оброблено фінансову операцію позивача від 10 січня 2016 року щодо придбання трьох авіаквитків до міста Маямі (США) у компанії Lufthansa та виставлено ПАТ «ПУМБ» до сплати суму грошових коштів у розмірі 1 729,20 доларів США (по 576,40 доларів США за кожний авіаквиток).

Того ж дня ПАТ «ПУМБ» на підставі пункту 3.8 частини третьої Порядку здійснення розрахунків, Розділу II «Послуги банку» ДКБО та правил МПС VISA International було списано з рахунку ОСОБА_1 47 553 грн, що еквівалентно 1 729,20 доларів США за курсом банку станом на 20 січня 2016 року (27 грн 50 коп. за 1 долар США).

Судами встановлено, що ПАТ «ПУМБ» не має можливості самостійно обирати порядок розрахунку, а еквайр (компанія Lufthansa) 10 січня 2016 pоку виставила відповідачу через банк нерезидента України (Amadeus IT. Group S.A. Madrid Spain) запит про наявність на рахунку клієнта (позивача) грошових коштів, необхідних для придбання трьох авіаквитків до міста Маямі (США).

Відповідно до частини першої статті 202 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків.

Статтею 627 ЦК України передбачено, що відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Договір є обов'язковим для виконання сторонами (стаття 629 ЦК України).

Згідно із частиною першою статті 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Відповідно до частин першої, другої статті 639 ЦК України договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом. Якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася.

Частиною першою статті 203 ЦК України передбачено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.

Згідно з частинами першою, другою статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).

Відповідно до частини першої статті 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.

Пунктом 1.29 статті 1 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» платіжна система - платіжна організація, учасники платіжної системи та сукупність відносин, що виникають між ними при проведенні переказу коштів. Проведення переказу коштів є обов'язковою функцією, що має виконувати платіжна система. Внутрішньодержавна платіжна система - платіжна система, в якій платіжна організація є резидентом та яка здійснює свою діяльність і забезпечує проведення переказу коштів виключно в межах України. Міжнародна платіжна система - платіжна система, в якій платіжна організація може бути як резидентом, так і нерезидентом і яка здійснює свою діяльність на території двох і більше країн та

забезпечує проведення переказу коштів у межах цієї платіжної системи, у тому числі з однієї країни в іншу.

Оплата придбаних ОСОБА_1 авіаквитків була здійснена через МПС.

Відповідно до пунктів 8.1 - 8.5 статті 8 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» банк зобов'язаний виконати доручення клієнта, що міститься в розрахунковому документі, який надійшов протягом операційного часу банку, в день його надходження. У разі надходження розрахункового документа клієнта до обслуговуючого банку після закінчення операційного часу банк зобов'язаний виконати доручення клієнта, що міститься в цьому розрахунковому документі, не пізніше наступного робочого дня. Банки та їх клієнти мають право передбачати в договорах інші, ніж встановлені в абзацах першому та другому цього пункту, строки виконання доручень клієнтів. Банк зобов'язаний виконати доручення клієнта, яке міститься в документі на переказ готівки, протягом операційного часу в день надходження цього документа до банку. Банки та їх клієнти мають право обумовлювати в договорах інші, ніж встановлені в цьому пункті, строки переказу готівки. За порушення строків, встановлених пунктами 8.1 та 8.2 цієї статті, банк, що обслуговує платника, несе відповідальність, передбачену цим Законом. Міжбанківський переказ виконується в строк до трьох операційних днів. Внутрішньобанківський переказ виконується в строк, встановлений внутрішніми нормативними актами банку, але не може перевищувати двох операційних днів. Строки проведення переказу за допомогою платіжних інструментів, крім встановлених пунктами 8.1-8.4 цієї статті, визначаються правилами платіжної системи та договорами, що укладаються між учасниками та користувачами платіжної системи. Строк виконання міжбанківського переказу, що здійснюється на підставі клірингових вимог, не може перевищувати строк, установлений пунктом 8.4 цієї статті.

Банк та користувач укладають договір щодо порядку та умов використання електронного платіжного засобу. Банк перед укладенням договору зобов'язаний ознайомити користувача з умовами договору про використання електронного платіжного засобу, ознайомити з тарифами на обслуговування електронного платіжного засобу та правилами користування електронним платіжним засобом. Банк зобов'язаний забезпечити викладення цієї інформації в доступній формі й розмістити її в доступному для користувача місці, а також надати на його вимогу в письмовій або електронній формі (пункт 14.8 статті 14 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні»).

Згідно із заявою-анкетою (опитувальником) № А 15003066 про приєднання до ДКБО від 28 квітня 2015 року ОСОБА_1 акцептував публічну пропозицію ПАТ «ПУМБ» та приєднався до умов ДКБО, які були розміщені на веб-сайті банку за адресою: htpp://www.pumb.ua.

Пунктом 2.1.1 ДКБО передбачено, що договір визначає умови та порядок здійснення банком комплексного банківського обслуговування клієнта, регулює відносини сторін при наданні клієнту послуг банку з відкриття і обслуговування карткових рахунків, випуску карток, надання споживчого кредиту, овердрафту, кредитної лінії, використання системи «Інтернет-банкінг», сервісу «SMS-банкінг», послуги залучення коштів у вклад, надання у користування індивідуального банківського сейфу і персонального обслуговування.

Згідно з умовами цього Договору банк, у разі акцепту клієнтом Публічної пропозиції на укладення Договору, зобов'язується надавати клієнту визначені Договором послуги, а клієнт зобов'язується їх оплатити в розмірах і порядку, передбачених Договором і Тарифами (пункт 2.1.2 ДКБО).

Укладаючи цей Договір, Клієнт та Банк приймають на себе всі обов'язки та набувають всіх прав, передбачених Договором (пункт 2.2.3 ДКБО).

Згідно з пунктом 2.2.1 ДКБО договір вважається укладеним, а умови Публічної пропозиції акцептованими клієнтом з моменту оформлення заяви на приєднання до Договору за умови подання клієнтом документів і відомостей, необхідних для з'ясування його особи, суті діяльності та фінансового стану, перелік яких визначається відповідно до вимог чинного законодавства України, якщо інший порядок не встановлений будь-якими іншими умовами Договору.

Пунктами 1.1.1 - 1.1.3 частини першої «Умови обслуговування карткових рахунків» Розділу II ДКБО передбачено, що банк відкриває клієнту картковий рахунок після здійснення ідентифікації/верифікації клієнта або перевірки/оновлення/уточнення даних клієнта за пред'явленими документами (якщо клієнт має рахунки в банку і був раніше ідентифікований/верифікований), відповідно до вимог чинного законодавства. Банк здійснює обслуговування клієнта за картковим рахунком та надає послуги відповідно до умов договору, чинного законодавства, правил МПС. Клієнт має право самостійно розпоряджатися коштами на картковому рахунку (за винятком випадків, передбачених чинним законодавством України та договором) за допомогою документів на переказ коштів з карткового рахунку (розрахункових документів) або за допомогою картки в порядку, встановленому чинним законодавством. Банк має право не приймати від клієнта документи на переказ коштів з карткового рахунку (розрахункові документи), якщо вони не відповідають вимогам чинного законодавства України або даного договору.

Розрахунки проводяться в готівковій та безготівковій формах відповідно до чинного законодавства України та правил відповідної МПС (пункт 3.2 частини третьої «Порядок здійснення розрахунків» Розділу II «Послуги» ДКБО).

З нотаріально засвідченої копії Витягу з правил МПС VISA International встановлено, що з часу здійснення фінансової операції позивачем до її оброблення може проходити до 15 календарних днів.

Правилами МПС встановлено, що під час проведення операції розрахунку або зняття готівки за кордоном списання коштів з карткового рахунку проходить в два етапи. Перший - це блокування в момент проведення операції на рахунку клієнта необхідної суми, яка розрахована за курсом валюти на день здійснення операції. Другий - протягом 2-10 днів після проведення операції - списання коштів з карткового рахунку, яке здійснюється за правилами МПС за курсом банку для операцій з платіжними картками, діючому на день списання. Якщо на першому етапі (в момент проведення операції) курс був меншим, ніж на день списання, на рахунку може виникнути від'ємний залишок. Отже, у зв'язку із затримкою між блокуванням суми на рахунку та її фактичним списанням при коливанні валютного курсу може виникнути різниця між заблокованою сумою та фактично списаною.

Частиною першою розділу І «Загальні засади» ДКБО передбачено, що тарифи - документ затверджений відповідним колегіальним органом банку у встановленому банком порядку, в якому наведено перелік послуг та встановлені розміри грошової винагороди банку за їх надання при обслуговуванні клієнтів-фізичних осіб, в тому числі за зарплатними проектами. Тарифи в частині переліку послуг, які надаються за цим договором і відповідних винагород банку, є невід'ємною частиною договору, та оприлюднюються на сайті банку та/або розміщуються у доступних для клієнтів місцях надання банком послуг. Клієнт оплачує послуги банку згідно з тарифами, чинними на момент здійснення платіжної операції, надання пакету послуг, отримання відповідної послуги, якщо інше не передбачено умовами договору.

Видача довідки про наявність рахунку в банку становить 50 грн (пункт 2.14.17 Розділу 2.14 «Додаткові послуги» ТарифівПершого Українського на обслуговування клієнтів фізичних осіб, які діють з 04 серпня 2016 року на підставі наказів від 08 червня 2016 року № 37-Н, від 01 липня 2016 року № 44-Н, від 15 серпня 2016 року № 59-Н).

Згідно з пунктом 2.2.5 частини 2 ДКБО підписанням заяви на приєднання до договору клієнт беззастережно підтверджує, що на момент укладення договору клієнт ознайомився з повним текстом договору (в тому числі Тарифами), повністю зрозумів його зміст та погоджується з усіма умовами договору.

Враховуючи викладене, суд першої інстанції, з рішенням якого погодився апеляційний суд, дійшов обґрунтованого висновку про правомірність дій відповідача щодо списання грошових коштів з рахунку ОСОБА_1 у розмірі 47 553 грн, що за курсом банку на 20 січня 2016 року становило 1 729,20 доларів США, оскільки конвертація валюти та списання грошових коштів під час проведення операцій з безготівкової оплати товарів чи послуг здійснюється у два етапи. Запит про наявність коштів у розмірі 1 760,15 доларів США на рахунку ОСОБА_1 надійшов до банку 10 січня 2016 року, а списання вказаної суми після обробки фінансової операції МПС VISA Iternational було здійснене 20 січня 2016 року. Тобто від дати блокування суми на рахунку до дати її фактичного списання пройшло 10 днів, тому у зв'язку з коливанням валютного курсу виникла різниця між заблокованою та списаною сумою.

Судами повно і всебічно досліджено наявні у справі докази та дано їм належну правову оцінку згідно зі статтями 57-60, 212-215, 303, 304, 315 Цивільного процесуального кодексу України від 18 березня 2004 року в редакції, чинній на час ухвалення оскаржуваних судових рішень (далі - ЦПК України 2004 року), правильно встановлено обставини справи, в результаті чого ухвалено законні й обґрунтовані судові рішення, які відповідають вимогам матеріального і процесуального права.

Доводи касаційної скарги про те, що судами попередніх інстанцій неправильно застосовано до спірних правовідносин пункт 28.5 статті 28 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні», не заслуговують на увагу з огляду на таке.

Відповідно до пункту 25.2 статті 25 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» ініціювання переказу за допомогою електронних платіжних

засобів має оформлюватися відповідними документами за операціями із застосуванням електронних платіжних засобів, що визначаються правилами платіжних систем.

МПС узгоджуються платіжною організацією цієї платіжної системи з Національним банком України. Діяльність платіжної системи повинна відповідати вимогам законодавства України.

Згідно з інформацією, розміщеною на офіційному сайті Національного банку України, документи МПС, створені нерезидентами, відповідають вимогам Положення про діяльність в Україні внутрішньодержавних і МПС.

Відповідно до пункту 28.2 статті 28 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» міжбанківський переказ між банками - учасниками міжнародних платіжних систем за операціями із застосуванням електронних платіжних засобів, здійсненими їх держателями за межами України, а також за операціями, здійсненими в межах України держателями електронних платіжних засобів - нерезидентами України, проводиться у валюті, визначеній у відповідних договорах із платіжними організаціями міжнародних платіжних систем.

Міжбанківський переказ коштів між учасниками МПС за операціями із застосуванням емітованих нерезидентами електронних платіжних засобів, що здійснені в межах України, та за операціями із застосуванням емітованих резидентами електронних платіжних засобів, що здійснені за межами України, проводиться через кореспондентські рахунки, відкриті в розрахунковому банку МПС, у валюті, визначеній в договорі між емітентом (еквайром) та платіжною організацією відповідної МПС (пункт 28.4 статті 28 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні»).

Згідно з пунктом 3.13.11 ДКБО ОСОБА_1 надав банку право здійснювати договірне списання, відкрите у валюті, відмінній від валюти зобов'язання, здійснення оплати якого передбачено шляхом договірного списання. Банк має право на здійснення договірного списання коштів клієнта в іншій валюті, ніж валюта зобов'язання.

Враховуючи викладене, суди попередніх інстанцій правильно застосували до спірних правовідносин пункт 28.5 статті 28 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні».

Доводи касаційної скарги про порушення суддею першої інстанції таємниці нарадчої кімнати є безпідставними, виходячи з такого.

Відповідно до частини третьої статті 208 ЦПК України 2004 року судовий розгляд закінчується ухваленням рішення суду.

Суди ухвалюють рішення іменем України негайно після закінчення судового розгляду. Рішення суду ухвалюється, оформлюється і підписується в нарадчій кімнаті суддею, а в разі колегіального розгляду - суддями, які розглядали справу. У виняткових випадках залежно від складності справи складання повного рішення може бути відкладено на строк не більш як п'ять днів з дня закінчення розгляду справи, але вступну і резолютивну частини суд має проголосити в тому самому засіданні, в якому закінчився розгляд справи. Рішення суду, що містить вступну та резолютивну частини, має бути підписане всім складом суду і приєднане до справи (частини перша - третя статті 209 ЦПК України 2004 року).

Встановлено, що 17 лютого 2017 року (п'ятниця) проводився розгляд справи за позовом ОСОБА_1 до ПАТ «ПУМБ» про захист прав споживачів, після закінчення якого суд вийшов до нарадчої кімнати для ухвалення рішення, яке проголошено 20 лютого 2017 року (понеділок).

Згідно із журналом судового засідання проголошення резолютивної частини судового рішення у вказаній справі було здійснено місцевим судом 20 лютого 2017 року о 16-38 год.

Разом з тим у матеріалах справи міститься акт Вінницького міського суду Вінницької області від 21 квітня 2017 року, складений головним спеціалістом відділу інформаційно-технічного забезпечення суду, секретарем судового засідання та помічником судді, згідно з яким 20 квітня 2017 року було виявлено, що звукозапис судового засідання від 20 лютого 2017 року у справі № 127/12858/16-ц, здійснений за допомогою технічного засобу «Оберіг», записаний з різницею у часі, а саме пізніше на 6 годин від реального часу проведення судового засідання. Вказана проблема виникла у зв'язку із збоєм синхронізації часового поясу на комп'ютері секретаря судового засідання.

Також в матеріалах справи наявний лист голови Вінницького міського суду Вінницької області від 24 квітня 2017 року № 1-27/1068/2017, адресований представнику ОСОБА_1 - Бевз О. І., із змісту якого вбачається, що в дійсності вступна і резолютивна частина рішення суду у вказаній справі була проголошена 20 лютого 2017 року в період часу з 10-38 до 10-39 годин. У період часу з 11-00 до 18-00 годин суддею Ан О. В. розглядалися інші справи.

Аргументи касаційної скарги про те, що суд першої інстанції порушив таємницю нарадчої кімнати, спростовуються вищенаведеними обставинами, згідно з якими ухвалення оскаржуваного судового рішення суду першої інстанції відбулося з дотриманням норм процесуального права.

Обставини справи встановлені судами попередніх інстанцій на підставі оцінки зібраних доказів, проведеної з дотриманням вимог процесуального закону. Тобто суди дотрималися встановленого статтею 212 ЦПК України 2004 року принципу оцінки доказів, згідно з яким суди на підставі всебічного, повного й об'єктивного розгляду справи аналізують і оцінюють докази як кожен окремо, так і в їх сукупності, у взаємозв'язку, в єдності і протиріччі, і ця оцінка повинна спрямовуватися на встановлення достовірності чи відсутності обставин, які обґрунтовують доводи і заперечення сторін.

Інші доводи касаційної скарги зводяться до незгоди з висновками судів стосовно установлення обставин справи, містять посилання на факти, що були предметом дослідження й оцінки судами, які їх обґрунтовано спростували.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ)вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов'язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматися як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов'язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов'язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (пункт 23 рішення ЄСПЛ від 18 липня 2006 року у справі «Проніна проти України»).

Згідно зі статтею 410 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що рішення ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права. Не може бути скасоване правильне по суті і законне рішення з одних лише формальних міркувань.

Оскільки доводи касаційної скарги не спростовують правильність висновків судів першої та апеляційної інстанцій і не дають підстав вважати, що судами порушено норми процесуального права та/або неправильно застосовано норми матеріального права, касаційну скаргу слід залишити без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін.

Керуючись статтями 400, 409, 410, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 20 лютого 2017 року та ухвалу Апеляційного суду Вінницької області від 03 квітня 2017 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції є остаточною і оскарженню не підлягає.

ГоловуючийВ. А. Стрільчук

Судді:С. О. Карпенко

В. О. Кузнєцов

О. В. Ступак Г. І. Усик