Справа № 361/6099/18
Провадження № 2/361/3129/18
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

06 грудня 2018 року Броварський міськрайонний суд Київської області

у складі: головуючого - судді Селезньовій Т.В.,

при секретарі Корніюк К.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Бровари без участі сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа Броварська районна державна нотаріальна контора в Київській області, про визначення частки майна, належної померлому на праві спільної сумісної власності,-

встановив:

Позивач просить визначити, що частка ОСОБА_4, який помер 03 вересня 2017 року, в праві спільної сумісної власності на квартиру № 19 (девятнадцять) у будинку № 49 (сорок девять) по вулиці Миру у смт. Калита Броварського району Київської області становить ? частини, мотивуючи тим, що позивачу, відповідачу та ОСОБА_4 на праві спільної сумісної власності належить квартира № 19 (девятнадцять) у будинку № 49 (сорок девять) по вулиці Леніна (у подальшому перейменована на вулицю Миру) у смт. Калита, Броварського району Київської області. 03 вересня 2017 року ОСОБА_4 помер. Після його смерті відкрилася спадщина на все належне йому майно, у тому числі і на частку вказаної квартири. За життя ОСОБА_4 склав заповіт, відповідно до якого все своє майно заповів позивачу ОСОБА_1 У встановлений законом строк позивач звернувся до Броварської районної державної нотаріальної контори Київської області із заявою про прийняття спадщини, у зв'язку з чим була відкрита спадкова справа до майна померлого 04 вересня 2017 року ОСОБА_4. Проте, позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на частку квартири, оскільки під час вивчення нотаріусом правовстановлюючих документів на квартиру, було встановлено, що право власності на вказану квартиру зареєстровано без виділення часток, тому неможливо встановити склад спадкового майна, а саме яка частка квартири належала спадкодавцю. Державним нотаріусом розяснено позивачу, що для успадкування належної його батькові частки квартири, йому необхідно звернутися до суду із позовом щодо визнання частки у спільній власності за ОСОБА_4, який помер 03 вересня 2017 року.

Позивач ОСОБА_1 подав заяву про розгляд справи без його участі, на задоволенні позову наполягав.

Відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 також подали про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги визнали у повному обсязі та не заперечували проти їх задоволення.

Представник третьої особи Броварської районної державної нотаріальної контори Київської області направила листа в якому просила розглядати справи без її участі.

З наданих доказів встановлено:

З свідоцтва про народження позивача встановлено, що його батьками є ОСОБА_5 та ОСОБА_2.

Крім того, судом встановлено, що ОСОБА_4 і ОСОБА_2 мають ще дочку ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка після укладення шлюбу змінила прізвище на ОСОБА_3.

03.092017 р. батько позивача ОСОБА_4 помер.

За життя 16.08.2017 р. ОСОБА_4 склав заповіт, який посвідчений уповноваженою особою вчиняти нотаріальні дії у виконавчому комітеті Калитянської селищної ради В.В. ОСОБА_7 Відповідно до заповіту ОСОБА_4 все своє майно заповів ОСОБА_1.

Зі спадкової справи № 109/2018 до майна померлого 03.09.2017 р. ОСОБА_4, наданої завідувачем Броварської районної державної нотаріальної контори Київської області ОСОБА_8, встановлено, що після смерті ОСОБА_4 23.02.2018 р. із заявою про прийняття спадщини звернувсь син спадкодавця ОСОБА_1. Іншими спадкоємцями до майна померлого є його дружина ОСОБА_2 і дочка ОСОБА_3, які подали до нотаріуса заяви про відмову від спадщини на користь позивача.

Листом № 2001/02-14 від 06.07.2018 р. державний нотаріус Броварської районної державної нотаріальної контори Київської області ОСОБА_9 відмовив позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на частку квартири за адресою: Київська обл., Броварський р-н., смт. Калита, вул. Миру (колишня вул. Леніна)АДРЕСА_1, оскільки між власниками вказаної квартири договір про виділ часток не укладався і один співвласник помер, тому не можливо визначити його частку майна.

Згідно свідоцтва про право власності на житло, зареєстрованого Броварським бюро технічної інвентаризації у реєстрову книгу за № 2927АДРЕСА_2, що у будинку № 49 по вул. Леніна у смт. Калита Броварського р-ну Київської обл. на праві спільної сумісної власності належить: ОСОБА_4, ОСОБА_2, ОСОБА_1 та ОСОБА_3 (дошлюбне прізвище ОСОБА_1) ОСОБА_10.

Право власності на квартиру зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 21 травня 2013 року за № 1077234, реєстраційний номер обєкта нерухомого майна: 2, що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 4001293 від 27 травня 2013 року.

Договір про виділ часток між власниками квартири не укладався та наразі не може бути укладеним, оскільки один співвласник помер.

Згідно із ч. 1 ст. 355 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно).

Відповідно до ст. 368 ЦК України спільною сумісною власністю визначається власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них.

Згідно ч.2 ст. 372 ЦК України у разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 1226 ЦК частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах.

Згідно роз'яснень, наданих Пленумом ВССУ з розгляду цивільних та кримінальних справ в п. 3.4 Інформаційного листа № 24-753/0/4-13 від 16.05.2013 року «Про судову практику розгляду цивільних прав про спадкування», відповідно до ст. 1226 ЦК частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах. Суб'єкт права спільної сумісної власності має право заповідати свою частку у праві спільної сумісної власності до її визначення та виділу в натурі. У разі відмови нотаріуса видати свідоцтво про право на спадщину спадкоємців учасника спільної сумісної власності мають право звернутися з позовом про визначення частки майна, належної померлому на праві спільної сумісної власності.

Зі змісту ст. 357 ЦК вбачається, що під терміном "визначення часток" законодавець розуміє визначення (встановлення) розміру частки співвласника у спільному сумісному майні.

Згідно із п.5 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» за № 20 від 22.12.1995 року частка учасника спільної сумісної власності визначається при відкритті після нього спадщини.

Оскільки нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину щодо вказаного нерухомого майна з законних підстав, то позивач може захистити і довести свої спадкові та майнові права у суді.

Позов підлягає задоволенню, так як він обґрунтований, а вимоги є доведеними.

На підставі вищевикладеного, керуючись статтями ст.ст. 355, 357, 368, 372, 1226 ЦК України, ст.ст. 12,13, 81, 259, 263-265 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити;

Визначити, що частка ОСОБА_4, який помер 03 вересня 2017 року, в праві спільної сумісної власності на квартиру № 19 (девятнадцять) у будинку № 49 (сорок девять) по вулиці Миру у смт. Калита Броварського району Київської області становить ? частини.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково. Апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду безпосередньо, або - згідно п.15.5 Перехідних положень ЦПК України - до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи - через суд першої інстанції, який розглянув справу.

Повне рішення виготовлено 6 грудня 2018 року.

Суддя Т.В. Селезньова