У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 лютого 2018 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Дергачова Н.В., при секретарі судового засідання Меркуловій Ю.П., розглянувши заяву представника Публічного акціонерного товариства комерційний банк «Приват Банк» про зміну способу виконання рішення у справі № 308/14510/10, за позовом Публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до першого відповідача ОСОБА_1, другого відповідача ОСОБА_2, третього відповідача ОСОБА_3, четвертого відповідача ОСОБА_4 та пятого ОСОБА_5,-

ВСТАНОВИВ:

Представник позивач ПАТ КБ «Приват Банк» ОСОБА_6, звернулася до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з заявою про зміну способу виконання рішення, яку обґрунтовує тим, що було ухвалено рішення за позовом ПАТ КБ «Приват Банк» до першого відповідача ОСОБА_1, другого відповідача ОСОБА_2, третього відповідача ОСОБА_3, четвертого відповідача ОСОБА_4 та пятого ОСОБА_5 про звернення стягнення на предмет іпотеки було вирішено наступне: В рахунок погашення заборгованості за кредитним договором № MKL6GA00000036 від 24.07.2008 року звернути стягнення на квартиру, яка розташована за адресою: Закарпатська обл., м. Ужгород, вул. Гойди, буд. 28. кв. 16, шляхом продажу вкованого предмету іпотеки на підставі договору іпотеки № MKL6GA00000036 від 24.07.2008 р. Публічним акціонерним товариством комерційним банком «Приват Банк» 49094, м. Дніпропетровськ, вул. Набережна Перемоги, 50, код ЄДРНОУ 14360570) з укладанням від імені Відповідача договору купівлі-продажу будь-яким способом з іншою особою-покупцем, з отриманням витягу з Державного реєстру прав власності, а також наданням ПриватБанку всіх повноважень, необхідних для здійснення продажу

Представник заявник зазначає, що на даний момент ПАТ КБ «Приват Банк» позбавлений можливості виконання зазначеного рішення суду через відсутність необхідних документів для реалізації предмета застави та відсутності попиту покупців, відсутність у банку вільного доступу до предмету іпотеки, який необхідний для проведення реалізації предмету іпотеки на підставі рішення суду, через що просить суд змінити спосіб виконання рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 18.10.2010 року по справі № 308/14510/10 та стягнути з ОСОБА_7 заборгованість у розмірі 52 649,83 доларів США.

Сторони у судове засідання не зявилася, хоча про час і місце розгляду повідомлялися належним чином. Їхня неявка не перешкоджає розгляду справи.

У відповідності до ч. 2 ст. 435 ЦПК України - заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

Суд, дослідивши матеріли справи приходить до наступного.

З матеріалів справи вбачається, що рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 22 квітня 2013 року було позов ПАТ КБ «Приват Банк» до ОСОБА_7 про звернення стягнення на предмет іпотеки та виселення було вирішено наступне: позов було задоволено частково, в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором №MKA7GK00000002 від 29.01.2008 року в розмірі 420145 (чотириста двадцять тисяч сто сорок пять) гривень 65 коп. - звернути стягнення на предмет іпотеки, а саме: домоволодіння, загальною площею 80,60 кв.м., житловою площею 51,06 кв.м., яке розташоване за адресою: Закарпатська область, Ужгородський р-н, с.Худльово, вул. Нова, буд.18, шляхом продажу вказаного предмету іпотеки (на підставі договору іпотеки б/н від 29.01.2008 року) з укладенням від імені відповідача договору купівлі-продажу будь-яким способом з іншою особою покупцем, з отриманням витягу з Державного реєстру прав власності, з проведенням дій щодо коригування технічної документації відповідно до поточного стану нерухомості, її перепланування та перебудови, з проведенням дій щодо оформлення та отримання кадастрового номеру земельної ділянки, з отриманням дублікатів в організаціях незалежно від форм власності та підпорядкування, з можливістю здійснення ПАТ КБ ПриватБанк всіх передбачених нормативно-правовими актами дій, необхідних для продажу предмета іпотеки.

Відповідно до ст. 14 ЦПК України при набранні рішенням законної сили воно є обов'язковим до виконання на всій території України, а державна виконавча служба, як єдиний орган примусового виконання, зобов'язана прийняти всі необхідні заходи для його виконання.

У частині першій ст. 36 Закону України "Про виконавче провадження" зазначено, що у виняткових випадках за наявності обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим державний виконавець за власною ініціативою чи за заявою сторін, а також самі сторони мають право звернутися до суду, який видав виконавчий документ, із заявою про відстрочку або розстрочку виконання, а також про встановлення або зміну способу і порядку виконання.

Відповідно до ст.435 ЦПК України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Як зазначено у правовій позиції Верховного суду у справі № 6-1829цс15 (постанова від 25.11.2017 року) - поняття «спосіб і порядок» виконання судового рішення мають спеціальне значення, яке розраховане на виконавче провадження. Вони означають визначену рішенням суду послідовність і зміст вчинення виконавчих дій державним виконавцем. Спосіб виконання судового рішення - це спосіб реалізації та здійснення способу захисту, що встановленого ст. 16 ЦК України. Під зміною способу виконання рішення суду слід розуміти прийняття судом нових заходів для реалізації рішення в разі неможливості його виконання у спосіб, раніше встановлений.

У випадку задоволення заяви про зміну способу домоволодіння, ПАТ КБ «Приват Банк» (визнання права) п. 1 ч. 2 ст. 16 ЦК України) на стягнення його вартості (відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди - п. 8 ч. 2 ст. 16 ЦК України) суд фактично змінює рішення суду по суті та самостійно змінює спосіб захисту, передбачений статтею 16 ЦК України.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду України, висловленої у справі за № 6-61цс15 (постанова від 27.05.2015 року) Положеннями частини першої статті 39 Закону «Про іпотеку» передбачено, що в разі задоволення судом позову про звернення стягнення на предмет іпотеки у рішенні суду зазначаються: загальний розмір вимог та всі його складові, що підлягають сплаті іпотекодержателю з вартості предмета іпотеки; опис нерухомого майна, за рахунок якого підлягають задоволенню вимоги іпотекодержателя; заходи щодо забезпечення збереження предмета іпотеки або передачі його в управління на період до його реалізації, якщо такі необхідні; спосіб реалізації предмета іпотеки шляхом проведення прилюдних торгів або застосування процедури продажу, встановленої статтею 38 цього Закону; пріоритет та розмір вимог інших кредиторів, які підлягають задоволенню з вартості предмета іпотеки; початкова ціна предмета іпотеки для його подальшої реалізації.

Виходячи зі змісту поняття «ціна», як форми грошового вираження вартості товару, послуг тощо, аналізу норм статей 38, 39 Закону «Про іпотеку», судові палати у цивільних та господарських справах Верховного Суду України дійшли правового висновку, що у розумінні норми статті 39 Закону «Про іпотеку» встановлення початкової ціни предмету іпотеки у грошовому вираженні визначається за процедурою, передбаченою частиною шостою статті 38 цього Закону.

Згідно правової позиції, викладеної Верховним Судом України у справі № 6-1080цс15 (постанова від 03.02.2016 року) відповідно до частини першої статті 33 Закону України «Про іпотеку» в разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобовязання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобовязанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. Право іпотекодержателя на звернення стягнення на предмет іпотеки також виникає з підстав, встановлених статтею 12 цього Закону.

Право вибору конкретного способу звернення стягнення на предмет іпотеки покладається на іпотекодержателя. Відповідно до частини першої статті 11 ЦПК України суди повинні розглядати питання про можливість застосування звернення стягнення на предмет іпотеки у спосіб, заявлений у позовній вимозі. При цьому здійснення особою права на захист не може ставитися в залежність від застосування нею інших способів правового захисту.

Звернення стягнення на предмет іпотеки не призводить до заміни основного зобовязання на забезпечувальне. Тому задоволення вимог за дійсним основним зобовязанням одночасно зі зверненням стягнення на предмет іпотеки не зумовлює подвійного стягнення за основним зобовязанням, оскільки домовленість сторін про його заміну забезпечувальним зобовязанням відсутня.

У даному випадку стягував не зазначив опис нерухомого майна, за рахунок якого підлягають задоволенню вимоги іпотекодержателя; заходи щодо забезпечення збереження предмета іпотеки або передачі його в управління на період до його реалізації, якщо такі необхідні; спосіб реалізації предмета іпотеки шляхом проведення прилюдних торгів або застосування процедури продажу, встановленої статтею 38 цього Закону; пріоритет та розмір вимог інших кредиторів, які підлягають задоволенню з вартості предмета іпотеки; початкову ціну предмета іпотеки для його подальшої реалізації, що унеможливлює вирішення зазначеного питання по суті.

Тобто у даному випадку заявником ставиться питання про зміну рішення суду, яке набрало законної сили, по суті, та відповідно зміну способу захисту який був обраний позивачем при зверненні до суду з відповідним позовом без достатніх на те підстав та обгрунтувань, у звязку з чим суд вражає за необхідне у задоволенні заяви представника позивача відмовити.

Керуючись ст.ст. 223, 260, 272, 353, 435 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви представника Публічного акціонерного товариства комерційний банк «Приват Банк» про зміну способу виконання рішення у справі № 308/1644/15-ц, за позовом Публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_8 про звернення стягнення відмовити.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до апеляційного суду Закарпатської області. В разі проголошення вступної та резолютивної частини судового рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, в той же строк з дня складання повного судового рішення.

Суддя Н.В. Дергачова