Провадження № 2/752/1552/18
І м е н е м У к р а ї н и
03 квітня 2018 року Голосіївський районний суд міста Києва у складі: головуючого судді Новак А.В.,
при секретарі - Закаблуківській О.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - ОСОБА_4 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням,-
позивачі звернулися до суду з позовом до ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням.
Мотивував свої вимоги тим, що, відповідно до свідоцтва про право власності на житло, записано у реєстрову книгу за № 2658 від 18.11.1996 року, позивачі та ОСОБА_4 є власниками квартири АДРЕСА_1.
Починаючи з 13 липня 2012 року відповідач перебуває у шлюбі з ОСОБА_1 та за згодою інших співвласників квартири був зареєстрований у квартирі АДРЕСА_1
Фактично ОСОБА_3 за місцем реєстрації не проживає з 03 червня 2016 року, а тому позивачі звернулися до суду з позовом про визнання відповідача таким що втратив право користування жилим приміщенням - квартири АДРЕСА_1.
Позивачі надіслали до суду клопотання слухати справу у їх відсутність. Не заперечували проти ухвалення судом заочного рішення та просили суд позовні вимоги задовольнити, визнавши ОСОБА_3 таким, що втратив право користування вказаним жилим приміщенням.
Відповідач в судове засідання не з'явився, про час і місце розгляду справи повідомлений належним чином шляхом публікації оголошення про виклик у пресі.
Клопотання про відкладення розгляду справи до суду не надсилали. Про причину неявки суд не повідомив. Позивач у своїй заяві не заперечує проти ухвалення заочного рішення на підставі наявних у справі доказів у зв'язку з чим суд на підставі ст. 280 ЦПК України, вважає за можливе вирішити справу у його відсутність за наявними у справі доказами, ухваливши заочне рішення.
Дослідивши і проаналізувавши докази, які містяться в матеріалах справи, суд на основі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилались як на підставу своїх вимог і заперечень, дійшов наступних висновків.
З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 зареєстровані у квартирі АДРЕСА_1.
Станом на день ухвалення рішення власниками квартири АДРЕСА_1 є ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_4 на підставі свідоцтва про право власності на житло, записано у реєстрову книгу за № 2658 від 18.11.1996 року.
З матеріалів акту від 26 липня 2017 року вбачається, що ОСОБА_3 не проживає у квартирі АДРЕСА_1 з 03 червня 2016 року.
Доказів на спростування таких обставин суду не надавалося
Таким чином, суд обґрунтовано дійшов категоричного висновку, що ОСОБА_3 більше одного року без поважних причин відсутній в приміщенні квартири АДРЕСА_1.
Відповідно до ч. 1 ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійснені ним права користування та розпорядження своїм майном.
Відповідно до ч. 2 ст. 405 ЦК України, член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», зняття з реєстрації місця проживання здійснюється протягом семи днів на підставі заяви особи, запиту органу реєстрації за новим місцем проживання особи, остаточного рішення суду(про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, визнання особи безвісно відсутньою або померлою), свідоцтва про смерть.
За таких обставин, на основі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які посилались сторони, як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд дійшов висновку про необхідність задоволення позову повністю.
Розподіл судових витрат між сторонами вирішити за правилами ст. 141 ЦПК України.
Керуючись ст. ст. 141, 258-259, 263-265, 352, 354-355 ЦПК України, суд, -
позов ОСОБА_1(ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт НОМЕР_1, проживаючої та зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1), ОСОБА_2(ІНФОРМАЦІЯ_2, паспорт НОМЕР_2, проживаючої та зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1) до ОСОБА_3, третя особа яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - ОСОБА_4(ІНФОРМАЦІЯ_3, паспорт НОМЕР_3, проживаючого та зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1) про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням - задовольнити повністю.
Визнати ОСОБА_3(ІНФОРМАЦІЯ_4, уродженець Нігерії, серія та номер паспорта невідомі, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1) таким, що втратив право користування жилим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1.
Стягнути з ОСОБА_3(ІНФОРМАЦІЯ_4, уродженець Нігерії, серія та номер паспорта невідомі, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1) на користь ОСОБА_1(ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт НОМЕР_1, проживаючої та зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1) 640(шістсот сорок) гривень судового збору.
Стягнути з ОСОБА_3(ІНФОРМАЦІЯ_4, уродженець Нігерії, серія та номер паспорта невідомі, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1) на користь ОСОБА_2(ІНФОРМАЦІЯ_2, паспорт НОМЕР_2, проживаючої та зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1) 640(шістсот сорок) гривень судового збору.
Заочне рішення може бути переглянуто Голосіївським районним судом м. Києва за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення.
Позивач має право оскаржити рішення протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи(вирішення питання) без повідомлення(виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Апеляційна скарга подається безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва.
Суддя А.Новак