Справа № 185/9489/17
Провадження № 2/185/860/18
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
03 квітня 2018 року м.Павлоград
Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області в складі: головуючого - судді Палюх Т. Д., при секретарі Андруховій Ю.Д., розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі суду справу за позовом ОСОБА_1 до Казенного підприємства «Південукргеологія» про стягнення заборгованості по заробітній платі, -
04 грудня 2017 року позивач звернулася до суду з позовом до відповідача про стягнення індексації заробітної плати, компенсації за невиплату індексації заробітної плати у зв'язку із порушенням строків її виплати.
Позивач в судове засідання не з'явився, надав суду заяву про розгляд справи за її відсутності наполягала на задоволенні позову.
Відповідач в судове засідання не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, жодних заяв не надав.
Суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи.
Вивчивши матеріали справи та оцінивши їх у сукупності, повно та всебічно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд прийшов до висновку, що вимоги позивача підлягають частковому задоволенню виходячи з наступного.
Відповідно до ч. 1 ст. 76, ч. 2 ст. 77, ч 1 ст. 81 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Статтею 115 КЗпП і ст. 24 Закону України «Про оплату праці» передбачено, що роботодавець зобов'язаний виплачувати заробітну плату працівникам регулярно в робочі дні у строки, встановлені колективним договором (або нормативним актом роботодавця, погодженим з профспілкою), не рідше двох разів на місяць через проміжок часу, що не перевищує шістнадцяти календарних днів, і не пізніше семи днів після закінчення періоду, за який здійснюється виплата.
Щодо позовної вимоги про стягнення компенсації за несвоєчасну виплату заробітної плати суд виходить з наступного.
Позивач просить стягнути компенсацію за несвоєчасну виплату заробітної плати без зазначення розміру такої компенсації. (а.с. 1)
Згідно із ч.1, ч. 2 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов'язком суду.
Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Відповідно до ст.1 Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв'язку з порушенням строків їх виплати», підприємства, установи і організації всіх форм власності та господарювання здійснюють компенсацію громадянам втрати частини доходів у випадку порушення встановлених строків їх виплати, у тому числі з вини власника або уповноваженого ним органу (особи).
Згідно із статтею 2 даного Закону, компенсація громадянам втрати частини доходів у зв'язку з порушенням строків їх виплати (далі - компенсація) провадиться у разі затримки на один і більше календарних місяців виплати доходів, нарахованих громадянам за період починаючи з дня набрання чинності цим Законом. Під доходами у цьому Законі слід розуміти грошові доходи громадян, які вони одержують на території України і які не мають разового характеру: пенсії; соціальні виплати; стипендії; заробітна плата (грошове забезпечення) та інші.
Стаття 3 Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв'язку з порушенням строків їх виплати» визначає механізм розрахунку компенсації: сума компенсації обчислюється шляхом множення суми нарахованого, але не виплаченого громадянину доходу за відповідний місяць (після утримання податків і обов'язкових платежів) на індекс інфляції в період невиплати доходу (інфляція місяця, за який виплачується доход, до уваги не береться).
Нарахування компенсації проводиться один раз перед виплатою заборгованості по заробітній платі. Виплачується компенсація в місяці, в якому здійснюється виплата заборгованості по заробітній платі за відповідний місяць, що відповідає вимогам п.5 Постанови КМУ №159 від 21.02.2001року «Про затвердження Порядку проведення компенсації громадянам втрати частини грошових доходів у зв'язку з порушенням термінів їх виплати».
Враховуючи наведене та те, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи, що суд не вправі самостійно визначати розмір компенсації за несвоєчасну виплату заробітної плати, суд доходить висновку, що позивач не довів розмір компенсації, не надав його розрахунку, а тому у цій частині позивачу слід відмовити за недоведеністю.
Оскільки справляння і сплата прибуткового податку з громадян є відповідно обов'язком роботодавця та працівника, суд визначає суму, що підлягає стягненню, без утримання цього податку й інших обов'язкових платежів.
Керуючись ЗУ "Про індексацію грошових доходів населення", ЗУ "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв'язку з порушенням строків їх виплати", ст. 115 КЗпП України, ст.ст. 12-13, 76,77,78, 259,263, 264-265,268, 280-283, 354 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1 задовольнити частково.
В іншій частині позовних вимог відмовити.
Рішення підлягає негайному виконанню в частині виплати заборгованості із заробітної плати, але не більше ніж за один місяць.

Стягнути з Казенного підприємства «Південукргеологія» судовий збір в дохід держави в розмірі 640,00 грн (шістсот сорок гривень 00 копійок).

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до апеляційного суду Дніпропетровської області через Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення.

Заочне рішення може бути переглянууте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Т. Д. Палюх