Справа № 755/1900/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" квітня 2018 р. Дніпровський районний суд м. Києва

в складі: головуючого судді - Астахової О.О.

при секретарі - Полторак І.В.

учасники справи

представники позивача ОСОБА_1, ОСОБА_2,

відповідач ОСОБА_3

представник відповідача ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання представника відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_4 про зустрічне забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_3 про стягнення грошових коштів,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 07.02.2018 року відкрито провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_3 про стягнення грошових коштів.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 07.02.2018 року заяву представника позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову задоволено.

Накладено арешт на майно, що на праві власності належитьОСОБА_3, ІПН НОМЕР_1, а саме на:

- садовий будинок, реєстраційний номер об'єкту нерухомого майна 000, загальною площею 181 кв.м., розташований за адресою: АДРЕСА_1,

- земельну ділянку, реєстраційний номер 000, кадастровий номер НОМЕР_2, площею 0,0201 га, вид використання: для ведення садівництва, розташовану за адресою: АДРЕСА_2;

- земельну ділянку, реєстраційний номер 000, кадастровий номер НОМЕР_3, площею 0,0587 га, вид використання: для ведення садівництва, розташовану за адресою: АДРЕСА_1,

- квартиру АДРЕСА_3 загальною площею 46,6 кв.м.;

- транспортний засіб «Nissan Juke», 2016 року випуску, зареєстрованого 19.10.2016 року.

01.03.2018 року представник відповідача звернувся до суду із клопотанням про зустрічне забезпечення позову, в якому просить зобов'язати позивача для зустрічного забезпечення позову внести на депозитний рахунок Дніпровського районного суду м. Києва кошти у розмірі 9 506 841,00 грн відповідно до ст. 154 ЦПК України.

У судовому засіданні відповідач та його представник дане клопотання підтримали посилаючись на те, що відповідно до долучених до матеріалів справи оцінки майна на яке накладено арешт, його вартість становить 9 506 841,00 грн., що відповідає сумі завданих відповідачу забезпеченням позову збиткам.

Більше того, посилаючись на ч. 3 ст. 154 ЦПК України, оскільки позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України, вважає, що суд зобов'язаний застосувати зустрічне забезпечення.

Представники позивача у судовому засіданні заперечили щодо задоволення вказаної заяви, оскільки представником відповідача необгрунтовано чим завдано відповідачу збитків в результаті забезпечення позову та в якому розмірі. Вартість майна, на яке накладено арешт, за наданими відповідачем звітами про оцінку майна вважали завищеною, а фактичну їх вартість такою, що є нижчою від ціни позову. А тому заходи забезпечення позову на їх думку є співмірними. За таких обставин просили відмовити у задоволенні заяви.

Заслухавши пояснення представників сторін, відповідача та дослідивши матеріали справи суд дійшов наступного висновку.

За положеннями ч. 1 ст. 154 ЦПК України, суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Згідно із ч. 3 ст. 154 ЦПК України, суд зобов'язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо : позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Із матеріалів справи убачається та не заперечується представниками сторін, що позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України.

Відповідно до ч. 5 ст. 154 ЦПК України, розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв'язку із забезпеченням позову.

Таким чином, для застосовування судом зустрічного забезпечення, якщо позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, необхідною умовою є те, що заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв'язку із забезпеченням позову.

Разом з тим, відповідачем та його представником не надано суду доказів обгрунтування та розміру збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову.

Відповідач просить зобов'язати позивача для зустрічного забезпечення внести на депозитний рахунок суду 9 506 841,00 грн., що відповідає вартості майна, на яке накладено арешт, за звітами про його оцінку. При цьому такий розмір є неспівмірними із заявленими позовними вимогами, а по-друге не доводить розмір збитків які можуть бути спричинені забезпеченням позову.

Враховуючи предмет позову - стягнення коштів безпідставно набутого майна на загальну суму 132 167,01 грн. та 220 000,00 доларів США, захід забезпечення позову - арешт, застосований ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 07.02.2018 року на майно належне відповідачу, доказів наявних у матеріалах справи щодо ризику відчудження такого майна відповідачем, тривалість перебування справи у суді, відсутність розміру збитків, яких може зазнати відповідач у зв'язку із забезпеченням позову, відсутність їхнього обгрунтування, не доведеність необхідності у його застосуванні, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання про зустрічне забезпечення.

На підставі викладеного та керуючись ст. 154, 197, 353-355 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_4 про зустрічне забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_3 про стягнення грошових коштів - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя