Справа № 728/417/17 Провадження № 22-ц/795/395/2018 Головуючий у I інстанції - Лобода Н. В. Доповідач - Мамонова О. Є.
Категорія - цивільна
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 квітня 2018 року м. Чернігів

АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ЧЕРНІГІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ у складі:

головуючого-судді Мамонової О.Є.,

суддів: Висоцької Н.В., Шитченко Н.В.,

учасники справи:

позивач: ОСОБА_2,

представник позивача: адвокат ОСОБА_3,

відповідач: Публічне акціонерне товариство «Чернігівобленерго»,

представник відповідача: Д'яченко Тетяна Миколаївна,

розглянувши в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами цивільну справу за апеляційною скаргою Публічного акціонерного товариства «Чернігівобленерго» на рішення Бахмацького районного суду Чернігівської області від 15 січня 2018 року (повний текст рішення складено 15 січня 2018 року о 15:03 год.), -

У С Т А Н О В И В:

У березні 2017 року ОСОБА_2 звернувся з позовом до ПАТ «Чернігівобленерго», у якому просив:

- визнати дії ПАТ «Чернігівобленерго» в особі Бахмацького РЕМ щодо складання акта про порушення Правил користування електричною енергією для населення (далі по тексту ПКЕЕН) від 19.01.2017 № 150124 з порушенням порядку складання, проведенням агресивної підприємницької діяльності - порушенням прав споживача;

- визнати недійсним рішення комісії Бахмацького РЕМ ПАТ «Чернігівобленерго» по розгляду акта від 19.01.2017 № 150124 про порушення ПКЕЕН, оформленого протоколом від 08.02.2017 № 43;

- зобов'язати ПАТ «Чернігівобленерго» в особі Бахмацького РЕМ здійснити відновлення електропостачання споживача ОСОБА_2 за його адресою відповідно до умов договору.

Позов обґрунтовано тим, що 19.01.2017 представниками відповідача було проведено перевірку розрахункових засобів обліку та перевірку збереження пломб, встановлених на засобах обліку електричної енергії, які знаходяться за адресою: АДРЕСА_1, де ОСОБА_2, як споживач, займає 1/2 будинковолодіння. Цього ж дня представниками відповідача складено акт № 150124 про порушення позивачем ПКЕЕН.

На засіданні комісії відповідача з розгляду зазначеного акта, оформленого протоколом засідання комісії № 43 від 08.02.2017, прийнято рішення про нарахування збитків за період з 20.04.2016 по 19.01.2017 (за 9 місяців) згідно п.п. 5 п. 3.1 за формулою 2.7 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН.

Позивач зазначає, що не здійснював дій, направлених на безоблікове споживання електроенергії, ПКЕЕН не порушував та вважає, що рішення комісії Бахмацького РЕМ ПАТ «Чернігівобленерго» по розгляду акта має бути визнано судом недійсним з тих підстав, що акт про порушення ПКЕЕН складено з численними недоліками без дотримання вимог чинного законодавства. Факт споживання електричної енергії позивачем позаобліковим пристроєм не встановлено.

Рішенням Бахмацького районного суду Чернігівської області від 15 січня 2018 року позов задоволено частково; визнано недійсним рішення комісії відповідача по розгляду акта від 19.01.2017 № 150124 про порушення Правил користування електричною енергією, оформленого протоколом від 08.02.2017 № 43; у задоволенні іншої частини позову відмовлено; вирішено питання розподілу судових витрат.

В апеляційній скарзі ПАТ «Чернігівобленерго» просить змінити рішення районного суду та визнати дійсним рішення комісії ПАТ «Чернігівобленерго» ВП Бахмацький РЕМ по розгляду акта № 150124 від 19.01.2017 про порушення ПКЕЕН оформленого протоколом № 43 від 08.02.2017, посилаючись на його незаконність, необґрунтованість.

Рішення суду першої інстанції оскаржується лише в частині задоволених позовних вимог.

Доводи апеляційної скарги зводяться до того, що акт № 150124 від 19.01.2017 складений відповідно до вимог п. 53 ПКЕЕН, підписаний трьома представниками енергопостачальника та побутовим споживачем. Даний акт було складено у присутності споживача та своїм підписом ОСОБА_2 підтвердив факт розкрадання електроенергії.

Заявник зазначає, що розрахунок збитків згідно акту проведений за період з 20.04.2016 по 19.01.2017, тобто з дня укладення договору з позивачем, що відповідає вимогам підпункту «б» п. 3.3 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ України від 04.05.2006 року № 562 (далі по тексту - Методика).

Заявник наголошує, що скоєне споживачем правопорушення обов'язково повинно мати наслідки застосування до нього відповідальності, а дефекти акта, а саме помилка у одноліній схемі у додатку № 1 до акту, не можуть спростовувати факту порушення, якщо він знайшов підтвердження в сукупності інших доказів.

Вислухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Задовольняючи позов ОСОБА_2 в частині визнання недійсним рішення комісії відповідача по розгляду акта від 19.01.2017 № 150124 про порушення Правил користування електричною енергією, оформленого протоколом від 08.02.2017 № 43, суд першої інстанції, посилаючись на висновок НКРЕКП, викладений у листі від 12.06.2017 року за № 6358/20.3/7-17, виходив з того, що безоблікове споживання електричної енергії за схемою, доданою до вищевказаного акта є технічно неможливим і підстави для застосування положень Методики для здійснення на підставі акта розрахунку обсягу та вартості не облікованої електричної енергії в даному випадку відсутні.

З таким висновком районного суду погоджується апеляційний суд, оскільки він ґрунтується на матеріалах справи та відповідає вимогам чинного законодавства.

Судом по справі встановлено, що 20.04.2016 між ОСОБА_2, як споживачем, та ПАТ «Чернігівобленерго» в особі директора відокремленого підрозділу Бахмацького РЕМ ОСОБА_6, як енергопостачальником, укладено договір про користування електричною енергією, за яким енергопостачальник взяв на себе зобов'язання надійно постачати на об'єкт споживача за адресою: АДРЕСА_1 електричну енергію у необхідних йому обсягах, а споживач зобов'язався оплачувати електричну енергію за обумовленими тарифами (а.с. 9-10).

Згідно з п. 10 зазначеного договору споживач електричної енергії зобов'язується, зокрема, дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про користування електричною енергією; забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку у квартирі або на іншому об'єкті споживача; оплачувати спожиту електричну енергію відповідно до умов договору.

За умовами п. 11 договору енергопостачальник має право перевіряти стан приладів обліку та знімати показання відповідно до умов договору; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією.

Відповідно до п. 19 договору споживач несе відповідальність за порушення правил користування електричною енергією.

19.01.2017 працівниками ПАТ «Чернігівобленерго» було складено акт про порушення № 150124, згідно якого споживач ОСОБА_2 при користуванні електричною енергією за адресою: АДРЕСА_1 порушив ПКЕЕН, а саме, виявлено самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі власника мереж з порушенням схеми обліку скритим типом прокладання. Місце самовільного підключення виявлене, воно знаходиться на веранді будинку за щитом з електролічильником в гіпсокартонній стінці. Електроенергія споживається, засобом обліку не враховується (а.с.177).

Зазначений акт підписаний трьома представниками ПАТ «Чернігівобленерго» ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_5 (а.с. 14).

Як додаток № 1 до акту про порушення оформлено схему підключення електроустановок споживача, який підписано вищевказаними представниками відповідача, підпис споживача ОСОБА_2 проставлено в графі «З актом про порушення ознайомлений споживач або уповноважена ним особа» (а.с. 13).

23.01.2017 до відповідача ОСОБА_2 було надано письмові зауваження до акта про порушення № 150124 від 19.01.2017 з посиланням на те, що його право на внесення зауважень до вказаного акту проігноровано шляхом внесення представниками відповідача запису про те, що позивачу роз'яснено право на зауваження (а.с. 18).

08 лютого 2017 року відбулося засідання комісії ВП Бахмацького РЕМ по розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією. Згідно протоколу № 43 засідання комісії від 08.02.2017, комісія за результатами розгляду акту про порушення на споживача ОСОБА_2 вирішила: при проведенні перевірки 19 січня 2017 року встановлено порушення ПКЕЕН; а саме: самовільне підключення струмоприймачів та електропроводки до електричної мережі власника з порушенням схеми обліку скритим типом прокладання. Місце самовільного підключення виявлено, воно знаходиться на веранді будинку за щитом обліку в гіпсокартонній стінці. Відгалудження виконано мідним дротом перерізом 4 кв.мм та було приєднано до ввідних дротів з зачищеною ізоляцією. Розрахунок, який проведений згідно «Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕн» по порушенню п.п. 5 п. 3.1 за формулою 2.7 за період з 20 квітня 2016 року на суму 24 601,61 грн - вважати дійсним та вручити споживачу на оплату (а.с. 11).

На засіданні комісії був присутній споживач ОСОБА_2, який вніс зауваження про незгоду з порушенням, яке зафіксовано в акті про порушення № 150124 від 19.01.2017. У запереченнях, зазначених у протоколі засідання комісії, споживач вказує, що відгалуження не було приєднано до ввідних дротів, як вказано в протоколі; не надано протокол заміру перерізу дроту; на комісії не було враховано окремі спори та пом'якшуючі обставини при розрахунку збитків.

У відповідь на запит Бахмацького районного суду Чернігівської області Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП) надана відповідь за № 6358/20.3/7-17 від 12.06.2017, де зазначено, що в Додатку № 1 до Акта вказано, що на момент складення Акта фазування приладу обліку «вірне», що означає, що фаза була підключена до першої клеми приладу обліку. При цьому звернуто увагу, що безоблікове споживання електричної енергії (крадіжка електричної енергії) за схемою, наведеною у Додатку № 1 до Акта (шляхом підключення струмоприймача (навантаження) двома провідниками до фазного до облікового проводу), є технічно неможливим. Таким чином, за висновком НКРЕКП, у ПАТ «Чернігівобленерго» відсутні підстави для застосування положень Методики для здійснення на підставі Акта розрахунку обсягу та вартості не облікованої електричної енергії (а.с. 78-79).

Правовідносини, що виникли між сторонами, регулюються Законом України «Про захист прав споживачів», Законом України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року №1357, Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562, нормами ЦК України.

Згідно ч. 1 ст. 714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Статтею 1 ЗУ «Про електроенергетику» визначено, що споживачами енергії є суб'єкти господарської діяльності та фізичні особи, що використовують енергію для власних потреб на підставі договору про її продаж та купівлю

Відповідно до ст. 26 ЗУ «Про електроенергетику» споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов'язаний додержуватись вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку, порушення правил користування енергією. Методика розрахунку розміру шкоди, завданої енергопостачальнику внаслідок викрадення електроенергії, встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Правилами користування електричною енергією для населення затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26.07.1999 передбачено, що споживання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією між побутовим споживачем і електропостачальником, що розробляється енергопостачальником згідно з Типовим договором про користування електричною енергією (додаток 1) і укладається на три роки.

Споживач енергії несе відповідальність, зокрема, за порушення правил користування електричною енергією та розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку (п. 48).

Побутовий споживач електричної енергії зобов'язаний, зокрема, дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження засобів обліку і пломб на них у разі розміщення засобу обліку в квартирі або на іншому об'єкті побутового споживача; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі засобу обліку; оплачувати спожиту-електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил та ін. (п. 42).

Згідно п. 37 Правил енергопостачальник має право, зокрема перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією; тимчасово припиняти постачання електричної енергії або відключати споживача від мережі без його згоди у випадках, передбачених пунктами 34 і 35 цих Правил.

Пунктом 53 ПКЕЕН передбачено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження.

У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.

Побутовий споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів.

Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається побутовому споживачу.

У протоколі зазначається інформація про причетність побутового споживача до порушення цих Правил.

У разі причетності побутового споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються:

відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії;

розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 р. N 562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами правил користування електричною енергією.

Контроль за дотриманням цих Правил у межах своїх повноважень здійснюють НКРЕКП, Міненерговугілля, Держспоживінспекція, Антимонопольний комітет та їх органи на місцях (п. 54).

Відповідно до пунктів 1.1, 1.2 глави 1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562, ця Методика встановлює порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 31.07.96 N 28 (ПКЕЕ), або Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.99 N 1357 (ПКЕЕН).

Методика застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом (електропередавальною організацією) (далі - енергопостачальник) при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією та/або виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об'єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку.

Відповідно до п. 3.1 глави 3 Методики, ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення порушень ПКЕЕН, зокрема, самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку (підпункт 5).

У разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5 - 7 цього пункту, ця Методика застосовується за умови виявлення місця підключення до відповідних мереж, що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі.

Вартість необлікованої електричної енергії розраховується на підставі акта про порушення, який складається відповідно до передбаченої ПКЕЕН процедури (пункт 3.2).

Відповідно до глави 4 Методики факт виявлених представниками енергопостачальника електричної енергії за регульованим тарифом (далі - енергопостачальник) порушень споживачем вимог ПКЕЕ або ПКЕЕН оформлюється актом про порушення.

Акт про порушення складається у присутності споживача представниками енергопостачальника, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред'явлення ними службових посвідчень на місці виявлення порушень.

У разі відмови споживача від підписання акта про порушення про це зазначається в акті про порушення. Акт про порушення без підпису споживача вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Споживачі та представники енергопостачальника під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень, про що зазначається в акті про порушення (пункт 4.1).

Акт про порушення складається у двох примірниках у присутності споживача або уповноваженого представника споживача в разі виявлення порушень ПКЕЕ.

Працівники енергопостачальника перед складанням акта про порушення зобов'язані повідомити споживача про його право внести зауваження та заперечення до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень та пропозицій.

До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті (пункт 4.5).

В акті про порушення зазначаються всі необхідні для розрахунку згідно з вимогами цієї Методики параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням:

меж балансової належності;

перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення;

фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення (пункт 4.6).

В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення (пункт 4.7).

Згода або незгода споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом пошкодження пломб або розрахункових приладів обліку фіксується в акті про порушення (пункт 4.8).

У судовому засіданні суду першої інстанції представник відповідача Дяченко Т.М., яка була присутня на засіданні комісії по розгляді акту про порушення, пояснила, що їй невідомо, чому комісія не встановила помилку, допущену при складанні схеми, яка є додатком до акту про порушення № 150124. Свідок ОСОБА_5 суду пояснив, що він брав участь у нічному рейді стосовно виявлення порушень ПКЕЕН за адресою місця проживання ОСОБА_2 та особисто складав схему підключення, яка є додатком до акта № 150124 і в даній схемі допустив помилку: неправильно провів одну із ліній, однак це, на його думку, не є принциповим у даному випадку.

Зважаючи на те, що безоблікове споживання електричної енергії за схемою, наведеною у Додатку № 1 до Акта (шляхом підключення струмоприймача (навантаження) двома провідниками до фазного до облікового проводу), є технічно неможливим, представниками відповідача визнано той факт, що додаток № 1 до акта - схему підключення електроустановок споживача складено з помилкою, яка станом на час розгляду справи не усунута, що дає можливість для подвійного тлумачення даних, зафіксованих в акті про порушення, апеляційний суд вважає недоведеним факт розкрадання споживачем електричної енергії.

Оскільки акт про порушення складено з недоліками, що унеможливлюють його застосування як належного доказу у справі, висновок районного суду про визнання недійсним рішення комісії відповідача по розгляду акта від 19.01.2017 № 150124 про порушення ПКЕЕН, оформленого протоколом від 08.02.2017 № 43 є вірним.

Колегія суддів не приймає доводи заявника про те, що акт № 150124 від 19.01.2017 складений відповідно до вимог п. 53 ПКЕЕН, у присутності споживача, підписаний трьома представниками енергопостачальника та побутовим споживачем, який своїм підписом підтвердив факт розкрадання електроенергії, оскільки вимоги до чинності акту не обмежені лише наявністю підписів представників енергопостачальника та споживача.

Посилання заявника на те, що розрахунок по акту проведений за період з 20.04.2016 по 19.01.2017 відповідає вимогам підпункту «б» п. 3.3 Методики, не можуть бути підставою для задоволення апеляційної скарги, оскільки Методика встановлює порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок доведеного порушення споживачами ПКЕЕН.

Колегія суддів не приймає доводи апеляційної скарги про те, що дефекти акта не можуть спростовувати факту порушення, якщо він знайшов своє підтвердження в сукупності інших доказів і скоєне споживачем правопорушення обов'язково повинно мати наслідки застосування до нього відповідальності, оскільки наявні дефекти акта не дають можливість встановити факт розкрадання електричної енергії та, відповідно, притягнути споживача до відповідальності.

Відтак, рішення суду першої інстанції в частині визнання недійсним рішення комісії відповідача по розгляду акта від 19.01.2017 № 150124 про порушення Правил користування електричною енергією, оформленого протоколом від 08.02.2017 № 43 ухвалене з дотриманням норм матеріального та процесуального права, що відповідно до ст. 375 ЦПК України є підставою для залишення апеляційної скарги ПАТ «Чернігівобленерго» без задоволення, а рішення Бахмацького районного суду Чернігівської області від 15.01.2018 в оскарженій частині без змін.

Керуючись ст.ст. 268, 367, 374, 375, 381-384, 389 ЦПК України, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Чернігівобленерго» - залишити без задоволення.

Рішення Бахмацького районного суду Чернігівської області від 15 січня 2018 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий:Судді: