Справа № 211/3992/18
Провадження № 2/211/1886/18
Р І Ш Е Н Н Я
іменем України
03 грудня 2018 року Довгинцівський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:
головуючого судді Ніколенко Д.М.,
за участю секретаря судового засідання Гулько А.С.,
позивача - ОСОБА_1, представника позивача - ОСОБА_2, представника відповідача - ОСОБА_3,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кривому Розі в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг» про відшкодування моральної шкоди, завданої працівнику внаслідок ушкодження його здоровя,-
ОСОБА_1 звернувся до суду з вищевказаним позовом, зазначивши, що з 1998 р. перебував в трудових відносинах з відповідачем. 28 серпня 2017 року з вини відповідача під час виконання своїх трудових обовязків у відділенні нагрівальних колодязів (дільниця № 2) блюмінг ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг», стався нещасний випадок з тяжким наслідком, внаслідок якого він отримав тяжкі тілесні ушкодження у вигляді «сполучена травма: закрита травма грудної клітини, забій грудної клітини; забій мяких тканин поперекової ділянки; закрита травма живота: розчавлення сигмовидної кишки; розрив кореню брижі товстої кишки; дифузний перитоніт.» Нещасний випадок обумовлений неналежним виконанням відповідачем вимог законодавства щодо створення та підтримання безпечних умов праці. До настання нещасного випадку його загальний стаж на підприємстві складав 18 років 8 місяців. Вина відповідача підтверджується рішенням засідання комісії з питань охорони праці та пожежної безпеки ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» від 21.12.2017 р., відповідно до якого встановлено ступінь його вини, який складає 15% і як наслідок, прийнято рішення про зменшення одноразової допомоги йому на зазначений відсоток, тим самим встановлено ступінь вини відповідача 85%. Внаслідок нещасного випадку, йому встановлено 70% втрати працездатності та друга група інвалідності внаслідок трудового каліцтва, відповідно до якої він визнаний непрацездатним в умовах звичайного виробництва, що підтверджується висновками МСЕК. В звязку з цим він змушений проходити чисельні медичні огляди та обстеження, медико-соціальні експертні комісії, відновлювальні процедури та лікування. Тривалий процес лікування позбавляє його вести повноцінний спосіб життя, він постійно відчуває фізичні страждання та біль, обґрунтовані важкістю самопочуття та особливостями лікування. На даний час його самопочуття не поліпшується, негативні зміни у його житті є незворотними, усвідомлення чого завдає йому душевного болю та страждань. Тому виходячи з розрахунку 12 місяців * 9065,00 грн. (середньомісячна номінальна заробітна плата штатних працівників, зайнятих у юридичних осіб області та їх відокремлених підрозділах з кількістю найманих працівників 10 і більше осіб, з червня 2018) = 108780,00 грн., просить стягнути з відповідача вказану суму без урахування утримання податку з доходів фізичних осіб в якості відшкодування моральної шкоди, завданої йому внаслідок ушкодження його здоровя.
Позивач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_2 в судовому засіданні підтримали вимоги позову, наполягали на його задоволенні в повному обсязі.
Представник відповідача ОСОБА_3 в судовому засіданні позов не визнала з підстав, викладених у відзиві на позов.
В обґрунтування відзиву зазначено, що згідно акту № 20 (Форми Н-1) від 31 серпня 2017 року про нещасний випадок на виробництві, 28 серпня 2017 року на ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» стався нещасний випадок з позивачем. Пунктом 6 висновку комісії, серед осіб, дії або бездіяльність яких призвела до нещасного випадку, є також і ОСОБА_1 (не забезпечив безпечну організацію та виконання робіт підлеглим персоналом під час встановлення, безпечне проведення робіт, не контролював виконання підлеглими робітниками вимог інструкції з охорони праці. Пунктом 6.3. встановлено, що ОСОБА_1 був забезпечений спецодягом, спецвзуттям та засобами індивідуального захисту в повному обсязі відповідно до норм та правилам робіт, на момент нещасного випадку знаходились у справному стані. Посилання позивача на рішення ЄСПЛ від 27.07.2004 р. «Ромашов проти України» є некоректним, адже ЄСПЛ встановлює презумпцію заподіяння державою моральної шкоди стягувачу при надмірно тривалому невиконанні рішення суду без обовязкового встановлення складу цивільного правопорушення. Заявник скаржився на невиконання державними органами в установлений термін рішення комісії з трудових спорів від 16.06.1998 р. і судового рішення від 23.01.2002 р. щодо отримання невиплаченої заробітної плати з шахти, а також компенсації за втрату частини присудженої йому заробітної плати, тому посилання на вказане рішення є недоречним. Законодавець передбачає п. 9 Постанови Пленуму ВСУ № 4 від 31 березня 1995 р., що моральна шкода може бути визначена у кратному співвідношенні з мінімальним розміром заробітної плати чи неоподаткованим мінімумом доходів громадян, однак оцінка в сумі середньомісячної номінальної заробітної плати штатних працівників жодних чином не регламентована. заявлена до стягнення сума завищена та не відповідає тяжкості та характеру шкоди, про наявність якої стверджує позивач. Тому в звязку з не доведенням позивачем обставин, на які він посилається як на підставу своїх вимог, а також безпідставність та необґрунтованість його позову, просить в задоволенні позову відмовити.
Вислухавши доводи позивача та його представника, заперечення представника відповідача, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з огляду на таке.
Судом встановлено, що згідно записів, що містяться в трудовій книжці позивач ОСОБА_1 працював в період з 18 грудня 1998 року в Публічному акціонерному товаристві «АрселорМіттал Кривий Ріг», стаж роботи складає 18 років 8 місяців (а.с. 24-26 копія трудової книжки).
28 серпня 2017 року на ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» стався нещасний випадок за участю позивача.
Статтею 171 КЗпП України встановлено, що власник або уповноважений ним орган повинен проводити розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві відповідно до порядку, встановленого Кабінетом Міністрів України.
За змістом статті 22 Закону України «Про охорону праці», роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об'єднаннями профспілок.
За підсумками розслідування нещасного випадку, професійного захворювання або аварії роботодавець складає акт за встановленою формою, один примірник якого він зобов'язаний видати потерпілому або іншій заінтересованій особі не пізніше трьох днів з моменту закінчення розслідування.
Пунктом 24 Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 листопада 2011 року за №1232 встановлено, що нещасний випадок, що стався на підприємстві з працівником іншого підприємства під час виконання ним завдання в інтересах свого підприємства, розслідується комісією, утвореною підприємством, на якому стався нещасний випадок, за участю представників підприємства, працівником якого є потерпілий. Такий нещасний випадок береться на облік підприємством, працівником якого є потерпілий.
Згідно акту проведення розслідування нещасного випадку (аварії), що стався 28 серпня 2017 року о 00 годині 30 хвилин, на Публічному акціонерному товаристві «АрселорМіттал Кривий Ріг», складеного 30 серпня 2017 року за формою Н-5 (а.с. 16-22), 27 серпня 2017 року (в зміні з 19:00 години 27.08.2017 до 07:00 години 28.08.2017) о 18 годині 30 старший змінний майстер бригади № 2 ОСОБА_4 провів змінно-зустрічні збори, на яких було видане виробниче завдання на зміну. Після змінно-зустрічних зборів робітники зміни приступили до виконання своїх трудових обов'язків. О 00 годин 25 хвилин в.о. змінний майстер основної виробничої дільниці (нагрівальні колодязі) № 2 цеху блюмінг ОСОБА_1 (який є керівником робіт та виконує нагляд за охороною праці на дільниці) дав команду вогнетривнику (бригадиру) ПП "Стіл Сервіс" ОСОБА_5 на переміщення кришки (вагою 42т разом з траверсою) підлогово-кришкового крана до чарунки № 29. Машиніст електромостового крана № 9 ОСОБА_6 після отриманої команди перевезла кришку до чарунки № 29 та опустила її на рівень 150 мм від рівня підлоги для встановлення опори. Після виконаної операції ОСОБА_7 повідомив ОСОБА_1 про необхідність центрування кришки під захвати підлогово-кришкового крана № 29. В.О. змінного майстра основної виробничої дільниці (нагрівальні колодязі) ОСОБА_1 разом з нагрівальником металу ОСОБА_8 підійшли до кришки та стали по рівні сторони для виставлення кришки нагрівального колодязя, при цьому нагрівальник металу ОСОБА_9 знаходився на відм. +10.0 м та спостерігав за виконанням робіт, підтримуючи зв'язок по радіостанції.
О 00 годин 30 хвилин нагрівальник металу ОСОБА_9 самовільно, без вказівки керівника ОСОБА_1, подав звуковий сигнал, виконав включення і переміщення підлогово-кришкового крана на відстань приблизно 2 м в напрямку електромостового крана № 9. При переміщенні редуктор підлогово-кришкового крана зачепив конструкції кришки, яка перебувала в підвішеному стані на гаку крана за допомогою траверси (на висоті 150 мм від рівня підлоги), що призвело до зміщення кришки в напрямок де знаходився ОСОБА_1, в результаті чого ОСОБА_1 був короткочасно притиснутий металоконструкцією кришки до технологічного трубопроводу змішаного газу. Побачивши що сталося, ОСОБА_9 спустився вниз і одразу зателефонував старшому змінному майстру ОСОБА_10, який о 00 годин 36 хвилин викликав медпрацівників здоровпункту підприємства «Центральний» металургійного виробництва. Після надання першої медичної допомоги фельдшерами в.о. змінного майстра основного виробничої (нагрівальні колодязі) дільниці № 2 цеху блюмінг ОСОБА_1, машиною медичної допомоги підприємства було доставлено до комунального закладу «Криворізька міська лікарня № 2» ДОР» для подальшого обстеження та лікування.
Комісією встановлено, що кран електромостовий відповідає вимогам нормативних документів, був у справному стані, роботи виконувались згідно наряду-допуску, ОСОБА_1 забезпечений спецодягом, спецвзуттям та засобами індивідуального захисту в повному обсязі відповідно до норм та видів робіт, на момент нещасного випадку знаходились в справному стані, спецодяг та спецвзуття потерпілого за розміром відповідають його антропологічним даним.
Комісія, оглянувши місце нещасного випадку, ознайомившись з пояснювальними записками свідків та причетних осіб, опитавши потерпілого, свідків та причетних осіб, визначивши відповідність умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці, ознайомившись з наданою технічною документацією, висновками лікувально-профілактичних закладів, іншою наданою документацією, керуючись вимогами п. 15 «Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві» (затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 30.11.2011 №1232), нещасний випадок з в.о. змінного майстра основної виробничої дільниці (нагрівальні колодязі) цеху блюмінг прокатного департаменту Публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг» ОСОБА_1 визнала таким, що пов'язаний з виробництвом, складається акт за формою Н-1.
Відповідно до акту № 20 про нещасний випадок, пов'язаний з виробництвом у відношенні ОСОБА_1, складеного 31 серпня 2017 року комісією з розслідування нещасного випадку за формою Н-1 (а.с. 11-15), встановлено, що діагноз ОСОБА_1 згідно з листком непрацездатності та довідкою лікувально-профілактичного закладу: Сполучена травма: Закрита травма грудної клітини, забій грудної клітини. Забій мяких тканин поперекової ділянки. закрита травма живота: розчавлення сигмо видної кишки. Розрив кореню брижі товстої кишки. Дифузний перитоніт.
Основна причина нещасного випадку невиконання вимог інструкцій з охорони праці. Супутна причина невиконання посадових обовязків.
Особи, які допустили порушення вимог законодавства про охорону праці: ОСОБА_9, нагрівальник металу цеху блюмінг прокатного департаменту ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» та ОСОБА_1, в.о. змінного майстра основної виробничої дільниці (нагрівальні колодязі) цеху блюмінг прокатного департаменту ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг».
Згідно виписки з протоколу № 7 від 21 грудня 2017 року, засідання комісії з питань охорони праці та пожежної безпеки Комітету по Глобальному Здоровю та Безпеки ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг», заслухавши заяву ОСОБА_1 про встановлення відсотка зменшення одноразової допомоги, у якого ушкодження здоровя настали не тільки з причин, які залежать від роботодавця, а і в результаті порушення ним нормативних актів про охорону праці, комісія постановила зменшення одноразової допомоги в розмірі 15% (а.с. 23 копія виписки).
За результатами визначення ступеня втрати професійної працездатності у відсотках, ОСОБА_1 первинно встановлено другу групу інвалідності (трудове каліцтво) та встановлено первинно 70% втрати працездатності з 21 листопада 2017 р. по 01 грудня 2018 р. ОСОБА_1 нездатний до трудової діяльності в звичайних вірогідних умовах, праце пристосований в спеціально створених умовах на виробництві або надомна праця, що підтверджується довідкою МСЕК серії 12 ААА № 017289 та довідкою серії 12 ААА № 647227 (а.с. 7-10 копії довідок).
Згідно частини першої статті 13 Закону України «Про охорону праці» роботодавець зобов'язаний створити на робочому місці в кожному структурному підрозділі умови праці відповідно до нормативно-правових актів, а також забезпечити додержання вимог законодавства щодо прав працівників у галузі охорони праці.
Забезпечення безпечних і нешкідливих умов праці покладається на власника або уповноважений ним орган (частина друга статті 153 КЗпП України).
Статтею 173 КЗпП України передбачено, що шкода, заподіяна працівникам каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я, пов'язаним з виконанням трудових обов'язків, відшкодовується у встановленому законодавством порядку.
Згідно з рішенням Конституційного Суду України від 27 січня 2004 року № 2 моральна шкода потерпілого від нещасного випадку на виробництві чи професійного захворювання полягає, зокрема, у фізичному болю, фізичних та душевних стражданнях, яких він зазнає у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я. Ушкодження здоров'я, заподіяні потерпілому під час виконання трудових обов'язків, незалежно від ступеня втрати професійної працездатності, спричиняють йому моральні та фізичні страждання. У випадку каліцтва потерпілий втрачає працездатність і зазнає значно більшої моральної шкоди, ніж заподіяно працівникові, який не втратив професійної працездатності. Відмова потерпілому у праві на отримання від підприємства грошової суми за моральну шкоду залежно від ступеня втрати професійної працездатності має обмежувальний характер.
Частинами першою-третьою статті 23 ЦК України визначено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.
Моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини (частина перша статті 1167 ЦК України).
За змістом статті 1168 ЦК України, моральна шкода, завдана каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я, може бути відшкодована одноразово або шляхом здійснення щомісячних платежів.
Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають такі обставини: наявність шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вина останнього в заподіянні шкоди.
За таких обставин та з підстав, передбачених вищевказаними нормами матеріального права, враховуючи те, що нещасний випадок стався під час перебування у трудових відносинах ОСОБА_1 з ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг», а отже, наявні правові підстави для відшкодування відповідачем моральної шкоди позивачу, з урахуванням глибини та тривалості його моральних страждань, яких він зазнав внаслідок трудового каліцтва, (постанова Верховного Суду від 01 листопада 2018 року у справі № 212/7907/16-ц) та при визначенні суми моральної шкоди суд застосовує принцип розумності і справедливості.
Суд має врахувати характер та обсяг заподіяних позивачеві моральних і фізичних страждань, ступінь вини відповідача у кожному конкретному випадку, а також інші обставини, зокрема, характер і тривалість страждань, стан здоров'я потерпілого, тяжкість завданої травми, наслідки тілесних ушкоджень, істотність вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках.
Доводи представника відповідача про те, що ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» не повинно відповідати за дії потерпілого, оскільки нещасний випадок стався з його вини, є безпідставними, оскільки основною причиною настання нещасного випадку є порушення вимог Інструкції з охорони праці працівником ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» ОСОБА_9, що стало причиною нещасного випадку.
Крім того, сам по собі факт отримання позивачем ушкодження здоров'я під час виконання ним трудових обов'язків, який встановлено актом про нещасний випадок на виробництві та висновком МСЕК, є підставою для відшкодування відповідачем моральної шкоди (постанова Верховного Суду від 29 жовтня 2018 р. у справі № 212/754/18).
Доводи про те, що позивач не підтвердив достатніми та допустимими доказами факт заподіяння йому моральних страждань та розмір завданої йому моральної шкоди, не заслуговує на увагу, оскільки втрата 70% здоровя - це не відновлювана втрата, що спричиняє страждання та хвилювання. При цьому розмір відшкодування моральної шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнала позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин.
Так, при визначенні розміру відшкодування моральної шкоди суд бере до уваги характер ушкоджень потерпілого, тяжкість його стану при надходженні до медичного закладу, (а.с. 24,25 копії виписок), ступінь вини потерпілого в нещасному випадку (15%) та підприємства (85%), обєктивну оцінку нещасного випадку згідно обставин, встановлених в актах за формою Н-1 та Н-5, що зазначені судом, та тяжкість страждань ОСОБА_1, коли він був притиснутий металоконструкцією кришки вагою 42 тони до технологічного трубопроводу змішаного газу, доставлений в тяжкому стані до лікарні та проходив довготривале лікування.
До того ж, згідно пояснень ОСОБА_1, наданих в судовому засіданні, в результаті першої операції йому вивели пряму кишку та сформували колостому, до якої кріпився мішок. Останній кріпився не щільно, тому були неприємні запахи та звуки, що викликало дискомфорт та створювало ряд незручностей протягом шести місяців його носіння, особливо в громадських місцях.
Тому враховуючи викладене та роз'яснення п. 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» № 4 від 31.03.1995 року з подальшими змінами, глибину та ступінь моральних страждань позивача, яких він зазнав та зазнає в результаті трудового каліцтва, потребу в проходженні курсів лікування у медичних закладах, встановлення йому втрати професійної працездатності у розмірі 70 % (для чоловіка 42 років та батька трьох дітей, двоє з яких неповнолітні), ступінь вини самого позивача, суд вважає необхідним визначити розмір моральної шкоди в сумі 75 000,00 грн.
Частиною 1 статті 133 ЦПК України визначено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, повязаних з розглядом справи.
Згідно частини 1 статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених вимог.
Пунктом 2 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI встановлено, що від сплати судового збору звільняються позивачі - у справах про відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом або іншим ушкодженням здоровя, а також смертю фізичної особи.
Згідно п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011р. №3674-VI, за подання до суду позовної заяви фізичною особою не майнового характеру ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду
Оскільки позивач при зверненні до суду із вимогами про відшкодування моральної шкоди, заподіяної ушкодженням здоровя, був звільнений від сплати судового збору, тому з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір в сумі 704,80 грн.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 171, 173, 153 КЗпП України, ст. 23, 1167, 1168 ЦК України, ст.ст. 10, 12, 13, 81, 141, 263, 265 ЦПК України,суд,
позов ОСОБА_1 задовольнити частково.
Стягнути з Публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг» до спеціального фонду Державного бюджету України судовий збір у розмірі 704 (сімсот чотири) гривні 80 коп.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду через Довгинцівський районний суд м. Кривого Рогу протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складене 07 грудня 2018 р.

Суддя Д.М.Ніколенко