05.12.2018
справа № 642/6619/18
Провадження№2/642/2033/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 грудня 2018 року Суддя Ленінського районного суду м. Харкова Бондаренко В.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Першої державної нотаріальної контори міста Харкова, третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо спору: Міжрайонний відділ державної виконавчої служби по Холодногірському та Новобаварському районах міста Харкова Головного територіального Управління юстиції у Харківській області, про звільнення майна з-під арешту,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_2 звернувся до Ленінського районного суду м. Харкова з позовною заявою до Першої державної нотаріальної контори міста Харкова, третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо спору: Міжрайонний відділ державної виконавчої служби по Холодногірському та Новобаварському районах міста Харкова Головного територіального Управління юстиції у Харківській області, про звільнення майна з-під арешту.

Позовна заява не відповідає вимогам ч.4 ст. 177 ЦПК України , а саме до позовної заяви не додано доказу сплати судового збору.

У позовній заяві позивачем заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору з посиланням на майновий стан .

Відповідно до ч.1 та ч.3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першої цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст. 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Звільнення від сплати судового збору є крайньою мірою, коли суд встановить майнову неможливість сплати судового збору ні зараз, ні у майбутньому до ухвалення судового рішення.

Пунктом 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 № 10 "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" визначено, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Позивач як на підставу для звільнення від сплати судового збору посилається на свій майновий стан.

Пенсіонери не віднесені Законом України "Про судовий збір" до категорій осіб, які звільняються від сплати судового збору, регулярне отримання пенсії позивачем свідчить про можливість сплати ним судового збору у встановленому Законом розмірі.

Отримання позивачем лише пенсії не є достатньою підставою для відстрочення чи звільнення його від сплати судового збору, оскільки це призведе до необхідності звільнення від сплати судового збору всіх осіб, які є пенсіонерами .

Оскільки позивачем не надано обґрунтованих та беззаперечних доказів на підтвердження незадовільного майнового стану, а посилання на те, що він є пенсіонером не може вважатися достатньою підставою для відстрочення сплати судового збору, а тому у задоволенні даного клопотання необхідно відмовити.

Тому, враховуючи положення ст. ст. 4, 6 Закону України "Про судовий збір" та роз'яснення, які містяться в постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" від 17 жовтня 2014 року № 10, позивачу необхідно надати до суду підтвердження сплати судового збору за подання позову до суду немайнового характеру, а саме в розмірі 704 грн. 80 коп.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного позовну заяву потрібно залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків протягом пяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач згідно ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Першої державної нотаріальної контори міста Харкова, третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо спору: Міжрайонний відділ державної виконавчої служби по Холодногірському та Новобаварському районах міста Харкова Головного територіального Управління юстиції у Харківській області, про звільнення майна з-під арешту, - залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків протягом пяти днів з дня отримання позивачем копії ухвали суду.

Повідомити позивача про необхідність усунення недоліків шляхом направлення йому копії даної ухвали та розяснити, що у разі не виправлення недоліків до вказаного строку позов вважатиметься неподаним та буде йому повернутий.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.В.Бондаренко