Справа № 214/3858/18
У х в а л а
Про залишення позовної заяви без руху
"16" липня 2018 р., суддя Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 розглянувши позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 про припинення права спільної часткової власності виділенням майна в натурі, -
Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, прийшов до висновку про необхідність залишити позовної заяви без руху за таких підстав.
Так, ОСОБА_2 зазначає адресу відповідачів АДРЕСА_1, проте за відомостями адресно-довідкового підрозділу ГУДМС УДМС України в Дніпропетровській області вони зареєстровані за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1
В порушення вимог ст. 175 ЦПК України, позовна заява не містить зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.
Крім того, позовна заява не відповідає вимогам ч. 4 ст. 177 ЦПК України, відповідно до якої до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Так, в матеріалах справи міститься квитанція про сплату позивачем судового збору в сумі 704,8 грн.
Як роз'яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п. 10 постанови «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17 жовтня 2014 року із змінами і доповненнями, подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об'єктом справляння судового збору. За подання додаткових заяв, у яких збільшується розмір позовних вимог, недоплачена сума судового збору також підлягає сплаті.
У випадках об'єднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону № 3674-VI підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру. (п. 12 Постанови №10 від 17 жовтня 2014 року).
Статтею 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI передбачено сплату судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, фізичною особою або фізичною особою підприємцем - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Так, згідно тексту позову, позивачем заявлено одна вимога немайнового характеру та одна вимога майнового характеру.
Натомість позивачем сплачено судовий збір лише за вимогу немайнового характеру.
Таким чином, позивачу слід сплатити судовий збір за другу позовну вимогу майнового характеру, розмір якого складає 1% від ціни позову згідно звіту про оцінку майна.
Крім того, в порушення вимог п. 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява не містить попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у звязку із розглядом справи.
Одночасно, вважаю за необхідне звернути увагу, що перша позовна вимога не містить інформації щодо особи, яка на підставі договору Дарування від 22.03.2016р. є власником квартири №2 та не зазначено будинку в якому знаходиться вищевказана квартира. Друга позовна вимога містить описку в переліку складу квартири, а саме двічі зазначено приміщення 2-8.
Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.
Таким чином, враховуючи вимоги ст. ст. 177, 185 ЦПК України, суд вважає, що позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 про припинення права спільної часткової власності виділенням майна в натурі, слід залишити без руху.
Керуючись ст. ст. 177, 185, 258, 260 ЦПК України, -
Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 про припинення права спільної часткової власності виділенням майна в натурі залишити без руху.
Надати позивачу строк для усунення недоліків, що не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали.
Розяснити позивачу, що у випадку невиконання ним вимог, викладених в ухвалі, заява вважається неподаною і повертається позивачеві. Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Ткаченко