Справа № 305/65/18
Провадження по справі 2/305/239/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р АЇ Н И

26.03.2018 року Рахівський районний суд Закарпатської області у складі:

судді - І.І.Тулик

за участі секретаря - М.І. Шемота

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Рахів, в порядку загального позовного провадження, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, посилаючись на те, що з відповідачем зареєстрували шлюб 18 лютого 2006 року, у відділі реєстрації актів цивільного стану Рахівського районного управління юстиції Закарпатської області, про що зроблено відповідний актовий запис за №29. Від шлюбу народилося четверо дітей: дочка ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, син ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, дочка ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3 та дочка ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_4. Спільним сімейним життям вони не проживають з грудня 2017 року. Причиною припинення шлюбних відносин стали різні характери та погляди на сімейне життя. Чоловік зловживає алкогольними напоями, та встані сп"яніння вчиняє сварки, ображає дітей. Також він не забезпечує сім"ю матеріально, не дбає про добробут сім"ї. Вони втратили почуття любові та поваги одне до одного. Впевнившись в тому, що сім'я розпалася остаточно, відновити її неможливо, просить шлюб укладений між нею та відповідачем - розірвати.

В судовому засіданні позивач, ОСОБА_1 присутня не була. Надала заяву, в якій просить справу розглянути в її відсутності, на розірванні шлюбу наполягає.

Відповідач, ОСОБА_2, будучи належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з"явився. Відзиву, заяви про розгляд справи у його відсутності, не подавав. Причину неявки суд не повідомив.

Суд, вивчивши матеріали справи, дослідивши надані докази, приходить до висновку, що позовна заява підлягає повному задоволенню з таких підстав.

Судом встановлено, що сторони зареєстрували шлюб 18 лютого 2006 року, у відділі реєстрації актів цивільного стану Рахівського районного управління юстиції Закарпатської області, про що зроблено відповідний актовий запис за №29.

В період шлюбу у сторін народилося четверо дітей: дочка ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, син ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, дочка ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3 та дочка ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_4, що стверджено свідоцтвами про їх народження.

Відповідно до ст. 112 СК України суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

В роз'ясненнях Постанови Пленуму Верховного Суду України №11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» зазначено, що проголошена Конституцією України охорона сім'ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з'ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Позивач, в позовній заяві та заяві про розгляд справи за відсутності сторони, зазначила, що миритися за будь-яких обставин не бажає, на розірванні шлюбу наполягає.

Таким чином, враховуючи, що шлюб ОСОБА_2 та ОСОБА_1 не може бути збережений, оскільки зазначені обставини свідчать про те, що він фактично розпався, спільне життя подружжя і збереження сім'ї стало неможливим, його формальне існування обмежує особисту свободу позивача та порушує її особисті інтереси, що має істотне значення.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Позивач, ОСОБА_1, як особа, яка змінила своє прізвище при реєстрації шлюбу, виявила бажання залишити собі шлюбне прізвище - ОСОБА_1.

В силу вимог ст. 115 Сімейного Кодексу України, рішення суду про розірвання шлюбу, після набранням ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення, для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Отже, копію рішення суду, після набрання ним законної сили, слід надіслати до Рахівського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Закарпатській області, для виконання.

Питання про відшкодування судових витрат на підставі ст. 141 ЦПК України, позивачем не ставилося.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 76-81, 89, 141, 263-265, 273, 354, 355, п.15.5 Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Шлюб, укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_1, 18 лютого 2006 року у відділі реєстрації актів цивільного стану Рахівського районного управління юстиції Закарпатської області, за актовим записом №29, розірвати.

Після розірвання шлюбу залишити ОСОБА_1 шлюбне прізвище - ОСОБА_1. Копію рішення суду, після набрання ним законної сили, надіслати до Рахівського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Закарпатській області, для виконання.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті, чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до апеляційного суду Закарпатської області або через Рахівський районний суд Закарпатської області.

Суддя: І.І.Тулик