Категорія 30 Головуючий у 1-й інстанції Писанець Н.В.
Суддя-доповідач Мироненко І.П.
П О С Т А Н О В А

І м е н е м У к р а ї н и

29 листопада 2018 року Донецький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Мироненко І.П.

суддів: Биліни Т.І., Мальцевої Є.Є.

секретаря Сидельнікової А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Маріуполі апеляційну скаргу представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 на ухвалу Волноваського районного суду Донецького області, постановлену 12 вересня 2018 року у м.Волноваха, у справі за позовом ОСОБА_2 до Волноваського відділу Національної поліції в Донецькій області, Головного управління Національної поліції в Донецькій області, ОСОБА_4, Страхова компанія «МФ ПрАТ СТ Іллічівське» про стягнення матеріальної та моральної шкоди заподіяної дорожньо-транспортною пригодою, -

в с т а н о в и в:

У грудні 2017 року ОСОБА_2 звернувся до суду з даним позовом посилаючись на те, що 28 липня 2017 року у с.Володимирівка на перехресті вулиць Грушевського та Київської сталася дорожньо-транспортна пригода за участі належного йому автомобіля НОМЕР_1, та службового автомобіля ЗАЗ ТF 698 К, д/н НОМЕР_2, що належить Волноваському ВП ГУНП в Донецькій області, під керуванням водія ОСОБА_4 Внаслідок ДТП автомобіль НОМЕР_1 отримав механічні пошкодження. Просив стягнути з Волноваського ВП ГУНП в Донецькій області матеріальну шкоду у сумі 42 942 грн. 57 коп., витрати на проведення авто товарознавчого дослідження у сумі 1350 грн. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з відділу Національної поліції Донецької області витрати по сплаті судового збору розмірі 640 грн.

Внаслідок пошкодження транспортного засобу йому також була заподіяна моральна шкода, в рахунок відшкодування якої просив стягнути з відповідача ОСОБА_4 10 000 грн.

Ухвалою Волноваського районного суду від 04 квітня 2018 року за клопотанням відповідача ОСОБА_4 до участі у справі у Якості співвідповідача залучено Страхову компанію «МФ ПрАТ СТ Іллічівське».

В подальшому, ухвалою цього ж суду від 12 вересня 2018 року позов ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, заподіяної дорожньо-транспортної пригодою, залишено без розгляду.

Залишаючи без розгляду позовну заяву суд виходив з того, що позивач двічі повідомлений про час і місце слухання справи не з'являвся у судове засідання без поважних причин, від нього не поступали заяви про розгляд справи за його відсутності, а його неявка перешкоджає вирішенню спору.

В апеляційній скарзі представника ОСОБА_2 - адвокат ОСОБА_3, посилаючись на порушення норм процесуального права, просить скасувати ухвалу Волноваського районного суду Донецького області від 12 вересня 2018 року та направити справу до суду для продовження розгляду.

Апеляційна скарга мотивована тим, що справа неодноразово призначалася до розгляду, як позивач ОСОБА_2, так і відповідач ОСОБА_4 надавали свої пояснення по суті позову, заявляли клопотання. Про неможливість явки в судові засідання, призначені на 11 липня та 12 вересня 2018 року представник позивача повідомляв суд шляхом направлення електронного листа.

У відзиві на апеляційну скаргу Головне управління Національної поліції в Донецькій області вважає, що суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про залишення позовної заяви без розгляду, оскільки позивач двічі не з'явився у судові засідання без поважних причин і від нього не поступало заяви про розгляд справи без його участі. Представник позивача про неможливість явки в судове засідання 12 вересня 2018 року повідомила лише за 8 хвилин до його початку. Просили апеляційну скаргу залишити без задоволення.

Позивач ОСОБА_2, його представник адвокат ОСОБА_3, відповідач ОСОБА_4, його представник адвокат Ф.А. в судове засідання не з'явились, надали зачяви про розгляд справи за їх відсутності.

Інші учасники справи відзивів на апеляційну скаргу не подавали, будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з'явились. Про поважність причин неявки суд не повідомили, даних про наявність перешкод для розгляду справи за їх відсутності матеріали справи не містять.

З огляду на викладене та враховуючи вимоги ст.ст.371, 371 ЦПК України апеляційний суд розглядає справу за відсутності осіб, що не з'явились.

Заслухавши суддю доповідача, заперечення представника відповідача ГУНП в Донецькій області ОСОБА_5, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ч.1 ст.2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

За змістом п.п. 3,4 ч.5 ст.12 ЦПК України суд, зберігаючи об'єктивність і неупередженість: роз'яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов'язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч.4 ст.10 ЦПК України, суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов'язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Надмірний формалізм у трактуванні національного процесуального законодавства, згідно усталеної практики Європейського суду з прав людини, визнається ним неправомірним обмеженням права на доступ до суду (як елементу права на справедливий суд згідно зі ст.6 Конвенції).

Так у справі «Делькур проти Бельгії» (рішення від 17 січня 1970 року, скарга №2689/95) Європейський суд з прав людини зазначив, що у демократичному суспільстві у світі розуміння Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, право на справедливий суд посідає настільки значне місце, що обмежувальне тлумачення ст.6 не відповідало б меті та призначенню цього положення.

Водночас у справі «Беллет проти Франції» (рішення від 04 грудня 1995 року, серія А №333-Б) Європейський суд з прав людини зазначив, що ст.6 параграфу І Конвенції містить гарантії справедливого судочинства одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу до суду наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективний, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

Згідно висновків, викладених в рішеннях Європейського суду з прав людини, суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) можуть позбавити заявників права звертатись до суду («Perez de Raela Cavaniles v. Spain», «Beles and others v. the Czech Republic», «RTBF v. Belgium»).

Також згідно рішення Європейського суду з прав людини не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, оскільки доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним але і реальним (рішення суду у справі «Жоффр де ля Прадель проти Франції» від 16 грудня 1992 року).

У рішенні по справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» від 13 січня 2000 року Європейський суд з прав людини вказав, надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавляє заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнане порушенням п.1 ст.6 Конвенції.

Отже, як свідчить позиція Європейського Суду з прав людини, надмірний формалізм суперечить принципу верховенства права, завданням цивільного судочинства та порушує, гарантоване п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, право на доступ до суду.

Залишення заяви без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв'язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому. Заява залишається без розгляду за наявності точно встановлених в законі обставин, які свідчать про недодержання умов реалізації права на звернення до суду за захистом і можливість застосування яких не втрачена, та при повторній неявці сторін.

Частина 5 ст.223 ЦПК України зазначає, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез'явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає розгляду справи (п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України).

Законодавець передбачив право осіб, які беруть участь у справі, брати участь у судових засіданнях, а також гарантії реалізації цього права. Зокрема, ч.1 ст.58 ЦПК України передбачено, що особа може брати участь у судовому процесі особисто (само представництво) та (або) через представника.

З матеріалів справи вбачається, що справа неодноразово призначалась до розгляду. 04 квітня 2018р. суд закрив підготовче засідання та призначив справу до розгляду на 24 квітня 2018 року.

В судових засіданнях призначених на 24 квітня та 30 травня 2018 року позивач ОСОБА_2 та його представник ОСОБА_3 були присутні, сторони надавали пояснення по суті спору. За клопотанням представника позивача до матеріалів цивільної справи долучено матеріали адміністративної справи про притягнення відповідача ОСОБА_4 до адміністративної відповідальності за скоєння правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП, викликані для допиту свідки (а.с. 79, 105-106).

Розгляд справи, призначений на 14 червня 2018 року, не відбувся через неявку всіх учасників процесу. Від відповідача ОСОБА_6 надійшло клопотання про відкладення розгляду справи через зайнятість його представника (а.с. 108, 109).

В судові засідання, призначені на 11 липня 2018 року та 12 вересня 2018 року, позивач ОСОБА_2 та його представник ОСОБА_3, будучи належним чином повідомленим (а.с.115, 116, 123,124) не з'явились. Представник позивача ОСОБА_3 електронними листами (а.с.140, 141) до початку розгляду справи повідомила суд про неможливість явки в судове засідання через зайнятість в іншому процесі.

З огляду на викладене суд першої інстанції, залишаючи позов без розгляду у зв'язку з повторною неявкою позивача, підійшов формально до вирішення цього питання, адже матеріали справи свідчать, що останній вживаючи активні дії по наданню доказів, не втратив інтересу до справи. В даному випадку залишення позову без розгляду призведе до порушення права, визначеного Конституцією України, на доступ до правосуддя.

Відповідно до ст.379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права.

Залишаючи позовну заяву без розгляду суд дійшов висновків, що не відповідають обставинам справи, допустив порушення норм процесуального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, тому відповідно до п.3, п.4 ч.1 ст.379 ЦПК України це є підставами для скасування ухвали суду та повернення справ до того ж суду для продовження розгляду справи.

У зв'язку з цим, апеляційна скарга представника позивача ОСОБА_2 адвоката ОСОБА_3 підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 379 ЦПК України, апеляційний суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3, задовольнити.

Ухвалу Волноваського районного суду Донецького області від 12 вересня 2018 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складено 04 грудня 2018 року.

Головуючий І.П. Мироненко

Судді: Т.І. Биліна

Є.Є. Мальцева