Справа № 182/4796/17
Провадження № 2-п/0182/18/2018
У Х В А Л А

Іменем України

21.03.2018 року м. Нікополь

Нікопольський міськрайонний суд Дніпропетровської області в складі:

головуючого - судді Кобеляцької - Шаховал І.О.

секретар Скоробогатова А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Нікополі заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Нікопольського міськрайонного суду від 22 листопада 2017 року по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області перебувала цивільна справа за позовом ПАТ КБ "Приватбанк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Заочним рішенням Нікопольського міськрайонного суду від 22 листопада 2017 року позовні вимоги ПАТ КБ "Приватбанк" були задоволені частково: стягнуто на користь ПАТ КБ „Приватбанк з ОСОБА_1 заборгованість по кредиту в сумі 21 043 грн. 21 коп. (яка складається з: 7 415, 29 грн. заборгованість по кредиту; 7 415, 29 грн. заборгованість по процентам за користування кредитом; 2 950, 00 грн. заборгованість за пенею та комісією; 500, 00 грн. штраф (фіксована частина); 2 762, 63 грн. штраф (процентна складова) та витрати по сплаті судового збору у розмірі 1 600 грн. 00 коп. А всього 22 643 грн. 21 коп.

16 лютого 2018 року на адресу Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від ОСОБА_1 надійшла заява про скасування вищевказаного заочного рішення. Свої вимоги вона мотивує тим, що 19 грудня 2007 року між ПАТ КБ «Приватбанк» та нею було укладено договір № б/н, відповідно до якого їй був наданий кредит у розмірі 8 000 грн. 00 коп. у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 36,00 %. Рішенням Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 22 листопада 2017 року з неї на користь ПАТ КБ "Приватбанк" було стягнуто заборгованість у сумі 21 043 грн. 21 коп. Зазначає, що вона не з'явилася у судове засідання, на якому було ухвалено спірне судове рішення та не повідомила про причини своєї неявки відносно цього засідання, через те, що з 21 листопада 2017 року по 23 листопада 2017 року знаходилася на амбулаторному лікуванні, про що долучає до заяви довідку медичного закладу (а.с.37). Вважає, що вищевказане рішення підлягає скасуванню, оскільки при оформленні кредиту, банк не надав їй примірник кредитного договору. У заяві позичальника, яку вона отримала при ознайомленні з матеріалами справи, зазначено, що банк надав їй кредит у сумі 6 982,0 грн. (шість тисяч дев'ятсот вісімдесят дві гривні) включно з умовами оплати за користування кредитом відсотків у розмірі 0,42 % на місяць на суму залишку заборгованості по кредиту із кредитний лімітом - 500 грн. Проте, у позові, а згодом і у заочному рішенні суду, була зазначена інша надана банком сума - 8 000 грн. 00 коп. та інша відсоткова ставка - 36,00 %. Крім цього, у матеріалах справи відсутня інформація щодо правильності нарахування складових сум боргу, правомірності нарахування відсотків на прострочену заборгованість. Визначена в ньому сума боргу підлягає дослідженню, оскільки позивач неодноразово збільшував відсоткову ставку за кредитом. З урахуванням викладеного, наданий позивачем розрахунок в частині розміру відсотків за користування кредитом, розрахованих за збільшеною в односторонньому порядку відсотковою ставкою, суперечить вимогам ЦК та ЦПК України та не може бути прийнятий судом як належний та допустимий доказ розміру заборгованості відповідача за відсотками за користування кредитом. Відповідно до п.8.6 Умов та правил надання банківських послуг, передбачено стягнення штрафу з позичальника при порушенні останнім строків платежів за будь-яким грошовим зобов'язанням. Окрім того, умовами договору про надання банківських послуг передбачена сплата пені у разі прострочення виконання зобов'язання. Також, звертає увагу суду на те, що позивачем не було надано доказів того, що відповідна Картка, передбачена умовами Заяви, була видана відповідачу, як і не надано суду відомостей, що підтверджують строк дії Картки, що є істотними умовами договору, доказів зарахування кредитних коштів на картку. Позивачем не надано суду доказів відкриття на її ім'я рахунку, виписки по даному рахунку, який і мав би підтвердити рух грошових коштів, наявність або відсутність заборгованості, та з якого суд мав би встановити, який саме розмір грошових коштів було отримано позичальником та скільки саме ним оплачено. Зазначена ж у позові сума кредиту та доданий до неї розрахунок заборгованості, який містить невідповідність за рядом платежів, не можуть прийматися судом, бо мають неточності. При цьому, обставини, на які вона посилається, заперечуючи проти позову, судом при винесені вищевказаного рішення не досліджувались, а тому є такими, що заслуговують на увагу, оскільки при їх належній оцінці в сукупності з іншими доказами, які є в матеріалах провадження, при повторному розгляді можуть мати істотне значення для правильного вирішення справи. У зв'язку з тим, що справу розглянуто за її відсутності через хворобу, вона була позбавлена можливості надати заперечення, відзив на позовні вимоги та надавати необхідні докази та пояснення, у зв'язку з чим просить скасувати заочне рішення.

В судове засідання представник ПАТ КБ "Приватбанк" не прибув, про день та час розгляду заяви про перегляд заочного рішення був повідомлений належним чином, про що свідчить поштове повідомлення з підписом уповноваженої особи. Про причину неявки в судове засідання суд не повідомив, будь-яких заяв про відкладення розгляду заяви на інший час або слухання без представника банку суду не надав.

ОСОБА_1 в судове засідання також не прибула, про розгляд заяви про скасування заочного рішення була повідомлена належним чином смс-повідомленням, яке отримала особисто. Надала до суду заяву про розгляд заяви про перегляд заочного рішення в свою відсутність.

Відповідно до ч.1 ст.287 ЦПК України, заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Тому суд вважає за можливе розглянути заяву у відсутність представника ПАТ КБ "Приватбанк" та ОСОБА_1

Розглянувши заяву про перегляд заочного рішення, матеріали справи, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Згідно зі ст.284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Відповідно до положень ст.285 ЦПК України, у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначені, зокрема, обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і не повідомлення їх суду, посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Як вбачається з матеріалів справи, 06 вересня 2017 року в провадження Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області надійшла позовна заява ПАТ КБ "Приватбанк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості (а.с.2-3). Ухвалою Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 12 вересня 2017 року по даній справі було відкрито провадження та справу було призначено до судового розгляду на 06 жовтня 2017 року (а.с.23). Однак, у зв"язку з неявкою відповідача в судове засідання, судом було оголошено перерву на 22 листопада 2017 року (а.с.25). Відповідач, будучи належним чином повідомленою про дату та час розгляду справи, в судове засідання не з"явилася. Факт повідомлення відповідача про розгляд справи підтверджується наявним в матеріалах справи поштовим повідомленням, з якого вбачається, що ОСОБА_1 про розгляд справи, призначеної на 22 листопада 2017 року, повідомлена заздалегідь 11 жовтня 2017 року (а.с.26). Тому, Нікопольським міськрайонним судом Дніпропетровської області, на підставі наявних в матеріалах доказів, було ухвалено рішення, яким стягнуто на користь ПАТ КБ „Приватбанк з ОСОБА_1 заборгованість по кредиту в сумі 21 043 грн. 21 коп. (а.с.28-29).

Відповідно до ст.288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з"явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи, тобто докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Скасування заочного рішення можливе за наявності обставин:

1) поважні причини неявки в судове засідання, про які відповідач не зміг завчасно повідомити суд;

2) наявність доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи та можуть вплинути на ухвалене заочне рішення.

Поважними причинами неявки можуть бути хвороба, тривале відрядження, інші обставини (наприклад, неотримання судової повістки про виклик до суду), що об"єктивно перешкоджають явці до судового засідання, які безумовно, повинні бути підтверджені документально відповідними доказами, тобто повинні додаватися до заяви про перегляд заочного рішення. Крім того, відповідач має подати документи, що свідчать про неможливість повідомити суд про причини неявки у судове засідання.

Наявність вищенаведених обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них заочне рішення скасуванню не підлягає.

Таким чином, суд вважає, що відповідач ОСОБА_1 була належним чином повідомленою про розгляд справи, що фактично заявницею не спростовується. При цьому, суд вважає, що ОСОБА_1 про судове засідання, призначене на 22 листопада 2017 року, була повідомлена заздалегідь, а саме: 11 жовтня 2017 року, про що свідчить повідомлення про поштове відправлення та особистий її підпис про отримання повістки про виклик до суду (а.с.26). Тобто, ОСОБА_1 була належним чином повідомлена про час і місце розгляду справи та мала можливість реалізувати свої процесуальні права і доводити свої заперечення при розгляді справи, однак не скористалася зазначеними правами, не направила до суду заяви про визнання позову, заперечення проти позовної заяви або про відкладення розгляду справи, у зв"язку з хворобою. Небажання відповідача надавати докази в обґрунтування своїх заперечень проти позову, зокрема з причини ухилення від участі в судових засіданнях, давало суду право при заочному розгляді справи обмежитись доказами, наданими позивачем, що повністю відповідає положенням ч.1 ст.224 ЦПК України (в редакції від 18 березня 2004 року). Більш того, подана заява про перегляд заочного рішення зводиться лише до переоцінки доказів, що були дослідженні в судовому засіданні. Посилання ОСОБА_1 в заяві про перегляд заочного рішення на ті обставини, що ПАТ КБ "Приватбанк" при оформленні кредиту не надав їй примірник кредитного договору, у матеріалах справи відсутня інформація щодо правильності нарахування складових сум боргу, правомірності нарахування відсотків на прострочену заборгованість, збільшення відсоткової ставки за кредитом, судом до уваги не приймається, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, ПАТ КБ "Приватбанк" при подачі позовної заяви просив суд стягнути з ОСОБА_1 заборгованість в розмірі 58 515 грн. 26 коп., однак судом при ухваленні заочного рішення, у відповідності до ч.2 ст.616 ЦК України, було зменшено розмір збитків та неустойки, які стягуються з боржника, якщо кредитор умисно або з необережності сприяв збільшенню розміру збитків, завданих порушенням зобовязання, або не вжив заходів щодо їх зменшення.

Тому, на думку суду, позивач сприяв збільшенню розміру збитків, завданих порушенням зобовязання, не вживаючи заходів щодо їх зменшення, та виходячи з вищевказаної статті судом було ухвалено заочне рішення про часткове задоволення позовних вимог ПАТ КБ "Приватбанк" та сума, яка підлягає стягненню, становить 21 043 грн. 21 коп.

Враховуючи вищевикладене, та приймаючи до уваги те, що відповідач ОСОБА_1 про час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином, проте не вчинила ніяких дій щодо реалізації своїх прав та обов'язків з метою захисту своїх інтересів, всі посилання в заяві фактично зводяться до незгоди з рішенням суду, до переоцінки доказів, які були досліджені судом, а також приймаючи до уваги, що відповідачем не надано належних доказів на підтвердження поважності причин її неявки у судові засідання, а також доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, суд вважає, що заяву про перегляд заочного рішення слід залишити без задоволення.

Керуючись ст.280, 288 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Нікопольського міськрайонного суду від 22 листопада 2017 року по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості залишити без задоволення.

Розяснити ОСОБА_1, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_2