Провадження №2/760/2339/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 листопада 2018 року Солом'янський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Букіної О.М.

при секретарі - Кривулько С.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів, -

В С Т А Н О В И В :

Заочним рішенням Солом'янського районного суду м. Києва від 22.11.2016 позовні вимоги ОСОБА_1 були задоволені.

Не погоджуючись з рішенням суду відповідачем було подано заяву про перегляд заочного рішення.

Ухвалою Солом'янського районного суду м. Києва від 14.11.2017 вищезазначене рішення було скасовано та справу призначено до розгляду.

Разом з тим, в судове засідання призначене на 17.07.2018 о 09.00 год. та 23.11.2018 о 09.11 год. позивач не з'явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений через засоби поштового зв'язку шляхом направлення судових повісток на його адресу.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 43 ЦПК України, учасники справи мають право користуватися визначеними законом процесуальними правами та виконувати процесуальні обов'язки, визначені законом або судом.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про причини неявки в судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Встановлено, що в судове засідання, призначене на 17.07.2018 о 09.00 год. позивач не з'явився, про дату та місце розгляду повідомлявся, однак судова повістка, яка була направлена на його адресу не була отримана останнім та повернута на адресу суду у зв'язку з «закінчення встановленого строку зберігання», що підтверджується відповідним конвертом, який знаходяться в матеріалах справи. (а.с.111)

Крім того, повторно в судове засідання призначене 23.11.2018 о 09.00 год. позивач не з'явилися, про дату та місце розгляду повідомлявся, однак судова повістка, яка була направлена на його адресу не була отримана останнім та повернута на адресу суду у зв'язку з «закінчення встановленого строку зберігання», що підтверджується відповідним конвертом, який знаходяться в матеріалах справи. (а.с.116)

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Суд також враховує розумні строки розгляду справи, зокрема, і в частині вирішення питання щодо відкриття провадження у справі, передбачені законодавством, які порушуються саме внаслідок неотримання стороною позивача кореспонденції, за вказаними ним самим адресами, та кваліфікує таку поведінку позивача та його представників, з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, як втрату зацікавленості в розгляді даної позовної заяви та актуальності самого питання для позивача.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Суд при цьому враховує, що Європейський суд у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

В той же час, Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Крім того, враховуючи нормативне регулювання даного питання національним та європейським законодавством, суд вважає, що позивач, не з'являючись у судові засідання, не даючи суду можливості своїми діями у встановлений законом строк вирішити справу, зловживає своїми процесуальними правами.

При цьому, неявка позивача перешкоджає розгляду справи по суті з огляду на наявність спірних правовідносин.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає розгляду справи.

З огляду на викладене вище та приймаючи до уваги, що позивач повторно не з'явився в судове засідання, неявка позивача перешкоджає розгляду справи, а тому суд вважає за необхідне залишити позов ОСОБА_1 без розгляду, роз'яснивши при цьому про можливість, відповідно до ст. 257 ЦПК України, повторно звернутися до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Керуючись ст.ст. 43, 131, 257, 259-261 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів, залишити без розгляду.

Суд роз'яснює право позивача на повторне звернення до суду з даним позовом на загальних підставах.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Солом'янський районний суд м. Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання її копії.

Суддя Букіна О.М.