справа №619/3656/17
провадження №2/619/200/18
18 червня 2018 року Дергачівський районний суд Харківської області
Головуючого: судді Кононихіної Н. Ю.
При секретарі: Мєщан І. О.
Розглянув у відкритому судовому засіданні в місті Дергачі
цивільну справу за позовом
ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інновація», де в третій особі Міжрайонний відділ державної виконавчої служби по Основянському та Слобідському районах м. Харків Головного територіального Управління юстиції у Харківській області «про зняття арешту з майна».
Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача.
У січні 2008 року відповідач ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про визнання договорів купівлі-продажу земельних ділянок дійсними та визнання за ним права власності на вказані земельні ділянки, а Дергачівський районний суд рішенням від 11.02.2008 року ці вимоги задовольнив.
На підставі вказаного рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 11.02.08р. за ОСОБА_2 було зареєстроване право власності на спірну земельну ділянку.
Однак, рішенням Апеляційного суду Харківської області від 04.11.2016 року вищевказане рішення суду першої інстанції було скасовано, апеляційну скаргу ОСОБА_4, ОСОБА_1 задоволено, у визнанні договорів купівлі-продажу земельних ділянок дійсними, у визнанні за ОСОБА_2 права власності на земельні ділянки відмовлено.
Маючи намір зареєструвати своє право власності на земельну ділянку у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, позивач сформувала довідку з реєстру за критерієм пошуку - спірною земельною ділянкою, зі змісту якої дізналася про те, що на земельну ділянку накладено арешт постановою державного виконавця Комінтернівського ВДВС ХМУЮ.
Представник відповідача ОСОБА_2 не надав до суду відзив на позов, хоча ухвалою Дергачівського райсуду Харківської області від 28.11.2017 року йому були розяснені вимоги ст. 119-122 ЦПК України в редакції 2003 року, а також надано строк для надання фактичних заперечень на позов із наданням відповідних доказів згідно ст. 131 ЦПК України в редакції 2003 року.
Представник третьої особи Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Основянському та Слобідському районах м. Харків Головного територіального Управління юстиції у Харківській області не надав до суду відзив на позов, хоча ухвалою Дергачівського райсуду Харківської області від 28.11.2017 року йому були розяснені вимоги ст. 119-122 ЦПК України в редакції 2003 року, а також надано строк для надання фактичних заперечень на позов із наданням відповідних доказів згідно ст. 131 ЦПК України в редакції 2003 року.
Представник відповідача ОСОБА_3 з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інновація» не надав до суду відзив на позов, хоча ухвалою Дергачівського райсуду Харківської області від 05.03.2018 року йому були розяснені вимоги ст. 178 ЦПК України, а також надано пятнадцятиденний строк для надання фактичних заперечень на позов із наданням відповідних доказів.
Заяви, клопотання та інші процесуальні дії у справі.
Ухвалою Дергачівського райсуду Харківської області від 28.11.2018 року було відкрите провадження у справі з призначенням відкритого судового засідання для розгляду справи по суті на 22 грудня 2017 року, а також запропоновано у встановлений строк з моменту одержання ухвали подати до суду свої заперечення, в яких викласти свої пояснення, аргументи, міркування щодо наведених позивачем доводів.
У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_8 не зявилася, сповіщена про дату, час та місце розгляду справи, просила справу слухати у її відсутності. Суд розглядає справу у її відсутності та тих доказах, які надані до судового засідання.
Відповідач ОСОБА_2 та його представник в судове засідання не зявились, сповіщені про судове слухання, але не зявились без поважних причин, тому суд слухає справу в його відсутність. Повідомлення про причини неявки до судового засідання з боку відповідача та представника відповідача до суду не надходило. Суд вирішує справу на тих доказах, які надані у судовому засіданні, у заочному порядку.
Представник відповідача ОСОБА_3 з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інновація» в судове засідання не зявився, сповіщений про судове слухання, але не зявився без поважних причин, тому суд слухає справу в його відсутність. Повідомлення про причини неявки до судового засідання з боку представника відповідача до суду не надходило. Суд вирішує справу на тих доказах, які надані у судовому засіданні, у заочному порядку.
Представник третьої особи Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Основянському та Слобідському районах м. Харків Головного територіального Управління юстиції у Харківській області в судове засідання не зявився, сповіщений про день, час та місце розгляду справи, надав заяву про розгляд справи у його відсутності. Суд вирішує справу на тих доказах, які надані у судовому засіданні, у заочному порядку.
Фактичні обставини справи, встановлені судом.
У січні 2008 року відповідач ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про визнання договорів купівлі-продажу земельних ділянок дійсними та визнання за ним права власності на вказані земельні ділянки, а Дергачівський районний суд рішенням від 11.02.2008 року ці вимоги задовольнив.
На підставі вказаного рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 11.02.2008 за ОСОБА_2 було зареєстроване право власності на спірну земельну ділянку.
Однак, рішенням Апеляційного суду Харківської області від 04.11.2016 року вищевказане рішення суду першої інстанції було скасовано, апеляційну скаргу ОСОБА_4, ОСОБА_1 задоволено, у визнанні договорів купівлі-продажу земельних ділянок дійсними, у визнанні за ОСОБА_2 права власності на земельні ділянки відмовлено.
Маючи намір зареєструвати своє право власності на земельну ділянку у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, позивач сформувала довідку з реєстру за критерієм пошуку - спірною земельною ділянкою, зі змісту якої дізналася про те, що на земельну ділянку накладено арешт постановою державного виконавця Комінтернівського ВДВС ХМУЮ.
Мотиви суду.
Всебічно, повно, обєктивно та безпосередньо дослідивши наявні докази у справі, зясувавши обставини, на які посилалися сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень, оцінивши ці докази на належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний звязок доказів у сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позову частково з наступних мотивів.
Земельним законодавством України передбачено вичерпний перелік підстав набуття права власності на земельні ділянки.
Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЗК України (у ред. від 16.12.2007 р., чинній на момент підписання між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 договору купівлі-продажу земельної ділянки) громадяни України набувають права власності на земельні ділянки на підставі:
а) придбання за договором купівлі-продажу, ренти, дарування, міни, іншими цивільно-правовими угодами;
б) безоплатної передачі із земель державної і комунальної власності;
в) приватизації земельних ділянок, що були раніше надані їм у користування;
г) прийняття спадщини;
ґ) виділення в натурі (на місцевості) належної їм земельної частки (паю).
Отже, внаслідок скасування рішенням Апеляційного суду Харківської області від 04.11.2016 року рішення місцевого суду про визнання дійсними договорів купівлі-продажу земельних ділянок, визнання за ОСОБА_2 права власності на земельні ділянки - підстав для набуття права власності на вказані земельні ділянки ОСОБА_2 відсутні.
Згідно з ч. 1 ст. 126 ЗК України (у ред. станом на 06.10.2004 р. чинній на день оформлення права власності на земельну ділянку Позивачем) документом, який посвідчує право власності на земельну ділянку, є відповідний державний акт.
Відповідно до ч. 1 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» особа, яка вважає,що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.
Згідно з ч. 2 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» у разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. -
Статтею 317 Цивільного кодексу України передбачено, що власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.
Відповідно до положень ч. І ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Згідно з ч.2 ст. 319 ЦК України власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.
Статтею 321 ЦК України закріплено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений нього права чи обмежений у його здійсненні
Згідно з ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Відповідно до розяснень, наданих Пленумом ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ у постанові від 3 червня 2016 року N 5 «Про судову практику в справах про зняття арешту ; майна» відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення (стаття 3 Закону України від 21 квітня 1999 року N 606-ХІУ "Про виконавче провадження" (у редакції Закот України від 04 листопада 2010 року N 2677-УІ) (абз. 2 п. 2 постанови Пленуму).
Відповідно до наказу ГТУЮ у Харківській області №124/3 від 15.05.2017 р. Комінтернівський ВДВС м. Харків ГТУЮ у Харківській області , який виносив постанову про арешт майна - було припинено шляхом злиття із Червонозаводським ВДВС м. Харків ГТУЮ у Харківській області та створення правонаступника - Міжрайонного відділу ДВС по Основянському та Слобідському районах м. Харків ГТУЮ у Харківській області.
Представником позивача адвокатом ОСОБА_8 було направлено адвокатський запит до Міжрайонного відділу ДВС по Основянському та Слобідському районах м. Харків ГТУЮ у Харківській області з метою встановлення стягувача у виконавчому провадженні, в межах якого було накладено арешт на належну позивачеві земельну ділянку. У відповідь на запит відділом ДВС було повідомлено, що виконавчий лист Комінтернівського районного суду м. Харкова у справі №2-2955/11 від 02.04.2013 р. про стягнення солідарно з ОСОБА_9, ОСОБА_2 на користь ПАТ «СЕБ Банк» заборгованості дійсно перебував на виконанні у Комінтернівськом/ ВДВС ХМУЮ з 2013 р. У 2014 р. державним виконавцем було винесено постанову про арешт усього нерухомого майна боржника та заборону його відчуження, про що до державного реєстру речових прав на нерухоме майно внесено відповідний запис. 24.09.2014 р. державним виконавцем у порядку п. 2 ч. 1 ст. 47 Закону України «Про виконавче провадження» була винесена постанова про повернення виконавчого документа стягувачеві.
У п. 8 вказаної постанови Пленуму зазначено, що оскільки згідно зі ст. 126 ЦІ ІК позивач вправі обєднати в одній позовній заяві кілька однорідних позовних вимог , пов'язаних між собою, в одному провадженні можуть розглядатись вимоги про визнання права власності на майно та зняття арешту з майна.
При цьому, якщо позивач є власником спірного майна, то вирішується вимога про зняття арешту з майна. У разі якщо позивач одночасно доводить своє право власності, яке виникло, наприклад, із договору про спільну власність або таке його право не визнається чи оспорюється співвласником, то відповідно до заявлених вимог суд вирішує вимогу про зняття арешту з майна та про визнання права власності на це майно. Якщо заявлена вимога лише про зняття арешту майна, то сплачується судовий збір як за заяву немайнового характеру.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження», ст.ст. 10,12,13,76-78, 141, 259 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інновація», де в третій особі Міжрайонний відділ державної виконавчої служби по Основянському та Слобідському районах м. Харків Головного територіального Управління юстиції у Харківській області «про зняття арешту з майна» - задовольнити .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Повне найменування (імя) сторін:
ОСОБА_1 зареєстрована у ІНФОРМАЦІЯ_1, масив Шлях індустрії, б.12 кв.1;
ОСОБА_2 зареєстрований у ІНФОРМАЦІЯ_2Потьомкін»,б.1 кв.176;
Суддя Н. Ю. Кононихіна