СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/18835/17

пр. № 2/759/3114/18

22 червня 2018 року м.Київ

Святошинський районний суд м. Києва

у складі: головуючого судді Ул'яновської О.В.,

секретаря судового засідання Чернишук К.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовними вимогами ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Аеробуд» про стягнення заборгованості із заробітної плати, компенсації за невикористані дні відпустки та середнього заробітку за час затримки розрахунку

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2017 р. позивач звернувся до суду із зазначеними позовними вимогами, просить суд стягнути з Приватного акціонерного товариства «Аеробуд» () на користь ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1) заборгованість із заробітної плати разом із компенсацією за дні невикористаної відпустки у розмірі 98122 (дев'яносто вісім тисяч сто двадцять дві гривні) 11 коп., а також середній заробіток за весь час затримки розрахунку при звільненні за період з 01.09.2017 по 07.12.2017 без утримання податків та інших обов'язкових платежів у розмірі 21663 (двадцять одну тисячу шістсот шістдесят три гривні) 52 коп., а загалом 119755 (сто дев'ятнадцять тисяч сімсот п'ятдесят п'ять гривень) 63 коп.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що позивач працював у відповідача на посаді машиніста бетононасосної установки спеціалізованої дільниці підземних робіт №5 потім позивача було переведено на посаду механіка спеціалізованої дільниці підземних робіт №5а з 02.01.2008 позивача було переведено на посаду механіка дільниці аеродромних робіт департаменту будмеханізації, з 02.07.2007 по 01.09.2017, після чого на підставі заяви про звільнення позивача було звільнено за згодою сторін, однак ПАТ «Аеробуд», не здійснив з ОСОБА_1 повного розрахунку в день звільнення по заробітній платі нарахованої за період з квітня 2016 року по вересень 2017 року разом із компенсацією за невикористанні дні відпустки.

Представник позивача у судове засідання не з'явився, про слухання справи повідомлений належним чином, 22.06.2018 подав через канцелярію суду заяву про слухання справи без його участі позовні вимоги підтримує у повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення не заперечує.

Відповідач, явку свого представника в судові засідання не забезпечив, про день і час розгляду справи повідомлявся належним чином, що підтверджується поштовим повідомленням, заперечень проти позову суду не надав, про поважність причин неявки представника суду не повідомив (а.с. 21).

Суд вважає за можливе розглядати справу у відсутності відповідача на підставі наявних у справі доказів згідно п. 1 ч. 1 ст. 280 ЦПК України в порядку заочного розгляду справи.

Суд, всебічно з'ясувавши обставини, на які позивач посилається як на підставу своїх вимог, підтверджених доказами, які були досліджені в судовому засіданні, вважає встановленими такі факти та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. 3 ст. 12, ч.ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Судом встановлено, позивач працював посаді машиніста бетононасосної установки спеціалізованої дільниці підземних робіт №5 відповідно до наказу №693 від 02.07.2007, потім 03.09.2008 позивача було переведено на посаду механіка спеціалізованої дільниці підземних робіт №5 згідно наказу №1085 а з 02.01.2008 позивача було переведено на посаду механіка дільниці аеродромних робіт департаменту будмеханізації на підставі наказу №01 (а.с. 7-9).

Згідно наказу № 128-к від 01.09.2017 ОСОБА_2 було звільнено за згодою сторін п. 1ст. 36 КЗпП України (а.с. 9).

Згідно довідки від 31.01.2017 заборгованость з нарахованої заробітної виплати з період з квітня 2016 року по січень 2017 року становить 42298 грн 39 (а.с. 15) із лютого 2017 року по вересень 2017 року сума боргу становить 54991 грн 83 коп., що разом із компенсацією за невикорситанні дні відпустки станоить 98122 грн 11 коп.

З огляду на вищевикладене, враховуючи кількість робочих днів у липні 2017 року - 21 робочий день та серпні 2017 року - 22 робочі дні (загалом 43 робочі дні), а також загальний розмір заробітної плати позивача без врахування відрахувань на утримання податків та зборів за період з липня 2017 рокі по серпень 2017 року (6840,00 + 6840 =13680 грн 00 коп.) середньомісячна заробітна плата позивача за останні два календарні місяці роботи, що передують події з якою пов'язана відповідна виплата, становить 318 грн 14 коп. (а.с. 16).

У вигляді формули розмір середньомісячної заробітної плати позивача матиме такий вигляд: (6840,00 грн +6840,00) / (21 день + 22 дні) =318 грн 14 коп.

Таким чином середній заробіток за весь період час затримки розрахунку заборгованості при звільненні складає 21633 грн 52 коп. (318,14 грн х 68 робочих днів = 21633 грн 52 коп.

Відповідно до ч. 1 ст. 47 КУпАП, власник або уповноважений ним орган зобов'язаний в день звільнення видати працівникові належно оформлену трудову книжку і провести з ним розрахунок у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу.

Ст.115 КЗпП України і ЗУ «Про оплату праці» визначають, що заробітна плата виплачується працівникам регулярно в робочі дні, встановлені колективним договором або нормативним актом роботодавця, але не рідше двох разів на місяць. Зазначені Закони не містять норми, яка б звільняла підприємство від виконання зобов'язань щодо виплати нарахованої заробітної плати працівнику.

У п. 25 постанови Пленуму Верховного Суду України від 24.12.1999 №13 «Про практику застосування судами законодавства про оплату праці» роз'яснено, що не проведення розрахунку з працівником у день звільнення є підставою для застосування відповідальності, передбаченої ст. 117 КЗпП України.

Згідно з вимогами ст.116 КЗпП України у день звільнення власник підприємства (або уповноважений ним орган) повинен виплатити працівнику усі належні грошові суми. Ст.117 КЗпП України передбачає, що в разі невиплати з вини або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в ст.116 цього Кодексу, при відсутності спору про їх розмір підприємство, установа, організація повинні виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку.

Згідно Положенню про порядок компенсації працівникам втрати частини заробітної плати у зв'язку з порушенням термінів її виплати, затвердженого Постановою КМ України від 20.12.1997 сума компенсації, що належить позивачу, за невчасно виплачену заробітну плату у розмірі 98122 грн 11 коп.

Відповідно до ч.ч. 1,3 ст. 94 КЗпП України заробітна плата-це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку власник або уповноважений ним орган виплачує працівникові за виконану ним роботу. Питання державного і договірного регулювання оплати праці, прав працівників на оплату праці та їх захисту визначається цим Кодексом, Законом України «Про оплату праці» та іншими нормативно-правовими актами.

Виходячи з структури заробітної плати, як вона описана в ст. 2 Закону України «Про оплату праці», заробітна плата визначається як будь-яка виплата в грошовій формі або видача в натуральній формі, яка провадиться підприємством на користь працівника і має заохочувальний або компенсаційний характер.

Відповідно до ч. 2 ст. 233 КЗпП України у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

За загальним правилом судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог (ч. 1 ст. 141 ЦПК України).

Враховуючи те, що позивач в силу п. 3 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» при зверненні до суду з цим позовом звільнена від сплати судового збору, в такому разі судовий збір по справі необхідно стягнути у дохід держави.

На підставі викладеного з відповідача підлягає стягненню в дохід держави судовий збір у розмірі 1197 грн 55 коп.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 47, 116 КУпАП, ст.ст. 36, 94, 115, 116, 117, 233, 237 КЗпП України, ст.ст. 23, 1167 ЦК, ст.ст. 16, 328, 1218, 1233, 1268, 1269, 1270, 1297, 1299 ЦК України, ст.ст. 12, 13, 48, 76-82, 141, 229, 259, 263-265, 268, 273 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Аеробуд» про стягнення заборгованості із заробітної плати, компенсації за невикористані дні відпустки та середнього заробітку за час затримки розрахунку задовольнити.

Стягнути з Приватного акціонерного товариства «Аеробуд» () на користь ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1) заборгованість із заробітної плати разом із компенсацією за дні невикористаної відпустки у розмірі 98122 (дев'яносто вісім тисяч сто двадцять дві гривні) 11 коп., а також середній заробіток за весь час затримки розрахунку при звільненні за період з 01.09.2017 по 07.12.2017 без утримання податків та інших обов'язкових платежів у розмірі 21663 (двадцять одну тисячу шістсот шістдесят три гривні) 52 коп., а загалом 119755 (сто дев'ятнадцять тисяч сімсот п'ятдесят п'ять гривень) 63 коп.

Стягнути з Приватного акціонерного товариства «Аеробуд» () на користь держави судовий збір у розмірі 1197 грн 55 коп.

Враховуючи п.п. 15.5. п. 15 Розділу 13 Перехідні положення ЦПК України до утворення апеляційних судів в апеляційних округах, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги через Святошинський районний суд м. Києва до апеляційного суду у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 цього Кодексу.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Позивач має право оскаржити заочне рішення до Апеляційного суду м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя: О.В. Ул'яновська