справа № 274/3901/18
провадження № 2/0274/2117/18
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

(заочне)

27.11.2018 року м. Бердичів

Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області в складі: головуючого - судді Вдовиченко Т.М., за участю секретаря судового засідання - Рудич М.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Бердичеві Житомирської області в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, -

В с т а н о в и в :

В серпні 2018 року представник позивача звернулася до суду з позовною заявою, згідно якої просить визнати відповідачів: ОСОБА_2, 1964 р.н., ОСОБА_3, 1991 р.н. та ОСОБА_4 1987 р.н. такими, що втратили право користування жилим приміщенням - будинком АДРЕСА_1.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що позивач ОСОБА_1 є власником будинку АДРЕСА_1. Відповідачі: донька ОСОБА_2, онуки - ОСОБА_3 та ОСОБА_4, у зазначеному будинку не проживають протягом 20 років, місце їх знаходження позивачу невідоме. Факт реєстрації відповідачів в належному позивачці будинку заважає повноцінно ним користуватися та розпоряджатися, змушує нести додаткові витрати по сплаті комунальних послуг.

Відповідно до ч. 4 ст. 19 ЦПК України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута малозначна справа.

Ухвалою Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 05.09.2018 року призначено справу до розгляду у порядку спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Позивачка звернулася до суду з письмовою заявою в якій вказала, що позов підтримує повністю, просить справу розглянути в її відсутність, не заперечує проти ухвалення заочного рішення.

Відповідачі, у встановлений судом строк, відзиву на позовну заяву не надали, про дату, час та місце судового розгляду справи повідомлялися шляхом оголошення, яке розміщене на офіційному веб-сайті Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області, в судове засідання не з'явилися, причини неявки суду не повідомили.

Суд, за письмовою згодою позивачки, ухвалює заочне рішення при заочному розгляді справи, що не суперечить вимогам ст. 280 ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За таких обставин суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних та доказів.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні позовних вимог, виходячи з наступного.

Згідно свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого Бердичівською державною нотаріальною конторою 20.10.1987 року, будинок за адресою: АДРЕСА_1 належить в рівних долях позивачу - ОСОБА_1 та відповідачці - ОСОБА_2 .

Відповідно до довідки Міського комунального виробничого ремонтно-експлуатаційного підприємства № 7 від 04.06.2018 року № 860, за адресою: АДРЕСА_1 зареєстровані: позивач - ОСОБА_1, 1933 р.н., відповідачі: ОСОБА_2, 1964 р.н. (дочка), ОСОБА_4, 1987 р.н. (онука), ОСОБА_3, 1991 р.н. (онука) (а.с.12).

Згідно актів від 14.06.2018 року та від 18.06.2018 року, відповідачі: ОСОБА_2, 1964 р.н. (дочка), ОСОБА_4, 1987 р.н. (онука), ОСОБА_3, 1991 р.н. (онука) за адресою: АДРЕСА_1 зареєстровані, однак не проживають.

Відповідно до ст. 41 Конституції України право власності є непорушним. Кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю.

За змістом права власності, визначеного ст. 317 ЦК України, право власності - це право володіння, користування і розпорядження майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна.

Згідно з ч. 1 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав. Діяльність власника може бути обмежена чи припинена або власника може бути зобов'язано допустити до користування його майном інших осіб лише у випадках і в порядку, встановлених законом.

У відповідності до вимог ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Оскільки відповідач ОСОБА_2 є співвласником будинку за адресою: АДРЕСА_1, то позбавити її права користування даним житловим приміщенням, як і її дітей - відповідачів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 неможливо, тому позовні вимоги ОСОБА_1 задоволенню не підлягають.

На підставі викладеного, керуючись ст.41 Конституції України, статтями 316, 317, 319, 321 ЦК України, статтями 4, 19, 141, 259, 263 268, 273, 274, 279, 354, 355 ЦПК України, суд, -

В и р і ш и в :

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням відмовити.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов'язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання , має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно п.п.15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя Т.М.Вдовиченко