Справа №443/759/18
Провадження №2/443/799/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 липня 2018 року Жидачівський районний суд Львівської області

в складі: головуючої-судді ОСОБА_1,

з участю секретаря судового засідання Рибакової І.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Жидачів цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_2 звернулася в суд з позовною заявою, якою просить суд ухвалити рішення, яким визначити їй додатковий строк для подання до Жидачівської державної нотаріальної контори Львівської області заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її батька ОСОБА_4, який помер 20 березня 2015 року.

В обґрунтування позовних вимог позивач покликається на те, що 20 березня 2015 року помер її батько ОСОБА_4. Після його смерті відкрилась спадщина, до якої входить ? частина квартири №3 що по вул. Шкільна, 6а в м. Жидачів Львівської області, що належала померлому згідно Свідоцтва про право власності на квартиру(будинок) від 24 січня 1994 року. На випадок своєї смерті, батько не розпорядився вказаним майном, тому спадкування відбувалось за законом. Спадкоємцями першої черги, окрім неї є її рідний брат відповідач по справі, проте, останній на спадщину не претендує. Відтак, вона як єдиний спадкоємець за законом першої черги, звернулась до нотаріуса з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, після смерті батька, проте отримала відмову у видачі такого, у звязку з тим, що пропустила піврічний термін передбачений цивільним законодавством для подання заяви. Вказана відмова позбавляє її можливості належним чином реалізувати свої спадкові права, а тому змушена звернутись до суду за захистом своїх прав.

Позивач ОСОБА_2 подала заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримує, покликаючись на мотиви викладені в позовній заяві та просить їх задовольнити.

Відповідач ОСОБА_3 подав заяву, в якій просить розглянути дану справу за його відсутності, оскільки позовні вимоги визнає та не заперечує проти їх задоволення.

Згідно з ч.2 ст.247 ЦПК України, у зв'язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Відповідно до ч.3 ст.13, ч.2 ст.49, ч.4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.

В судовому засіданні встановлено та підтверджується долученою копією свідоцтва про смерть, що 20 березня 2015 року, у віці 54 років, в смт. Журавно Жидачівського району Львівської області, помер ОСОБА_4, про що 20 березня 2015 року складено відповідний актовий запис №38 та відділом Державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Жидачівського районного управління юстиції у Львівській області, від 20 березня 2015 року, видано свідоцтво про смерть серії І-СГ №386111 /а.с. 7/.

Спадщина відкрилася в цей же день, у відповідності до вимог ч. 2 ст. 1220 ЦК України.

Відповідно до ст.ст. 1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків спадщини від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Судом встановлено, що до складу спадщини ОСОБА_4 входить ? частина квартири №3 що по вул. Шкільна, 6а в м. Жидачів Львівської області /а.с. 10-16/.

Дослідженими судом матеріалами справи встановлено, що заповіту спадкодавець ОСОБА_4 щодо розпорядження своїми правами на випадок смерті не складав.

Відповідно до ч.ч. 2 та 3 ст. 1223 ЦК України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Згідно з ч.1 ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

З долучених до матеріалів справи копій свідоцтва про народження серії V-СГ №336611 від 08 травня 1991 року та свідоцтва про шлюб серії І-СГ №230503 від 26 квітня 2014 року вбачається, що cпадкодавець є батьком ОСОБА_2. Відтак, встановлено що позивач є спадкоємцем першої черги. Іншим спадкоємцем вказаної черги є відповідно брат позивачки та син спадкодавця, відповідач по справі ОСОБА_3 Проте, судом встановлено, що останній на спадкове майно не претендує /а.с. 3-6/.

Також в судовому засіданні встановлено, що позивач на час відкриття спадщини не проживала постійно із спадкодавцем. Так, судом встановлено, що спадкодавець був постійно зареєстрований та проживав один до дня своєї смерті за адресою: вул. Шкільна 6а/3 м. Жидачів Львівської області. Спадкоємець за законом же проживала(на час відкриття спадщини) за адресою: м. Жидачів, вул. Шептицького, 2 Львівської області, що підтверджується долученими нею паспортними даними /а.с. 3/.

Окрім того, дослідженими в судовому засіданні матеріалами справи, судом встановлено, що позивачка на час відкриття спадщини здійснювала догляд за малолітнім сином ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, до досягнення ним трьохрічного віку /а.с. 9/.

Відповідно до ч. 1 ст.1269, ч. 1 ст.1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Постановою про відмову у вчиненні нотаріальних дій № 317/02-31 виданою завідувачем Жидачівською державною нотаріальною конторою від 26 квітня 2018 року, встановлено факт звернення позивача до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті батька та відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у звязку з тим, що вона пропустила піврічний термін, передбачений цивільним законодавством для подання заяви. Шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 сплив 20 вересня 2015 року /а.с. 17/.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

Зазначений висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду України, викладеній у постановах: від 4 листопада 2015 року № 6-1486цс15, від 26 вересня 2012 року № 6-497цс17.

Так, вищенаведеними обставинами встановлено, що ОСОБА_4, який помер 20 березня 2015 року, на випадок своєї смерті не розпорядився належним майном. Позивачка є єдининою спадкоємицею першої черги за законом, що не відмовилась від спадкового майна та вирішила його прийняти. Проте, остання в силу необхідності здійснення догляду за малолітнім сином ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, до досягнення ним трьохрічного віку пропустила законодавчо визначений строк для прийняття спадщини, але від неї не відмовлявся та бажає прийняти. Проте, звернувшись до нотаріуса із відповідною заявою про прийняття спадщини, отримала відмову, з причин пропуску піврічного строку.

Оцінюючи зібрані по справі докази в їх сукупності, суд вважає, що причини пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини є поважними, пов'язаними з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для неї на вчинення цих дій.

Таким чином, враховуючи відмову нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину з причин пропуску піврічного строку, яка позбавляє позивача можливості належним чином реалізувати свої спадкові права, суд приходить до висновку, що ОСОБА_2 слід визначити додатковий строк, тривалістю три місяці, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_4, оскільки такий нею пропущений з поважних причин.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 223, 229, 247, 258, 259, 263-265 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

позов задовольнити повністю.

Визначити, ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_4, який помер 20 березня 2015 року, в 3 (три) місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Львівської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення, а вразі проголошення лише вступної та резолютивної частин або у разі розгляду справи без повідомлення учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

СУДДЯ І.І. Ціпивко