справа №619/802/18
провадження №2/619/671/18
Рішення

20 червня 2018 року
Дергачівський районний суд Харківської області у складі: головуючого судді Нечипоренко І.М., за участю секретаря судового засідання Носачової І.В.,
розглянув у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу №619/802/18
імя (найменування) сторін та інших учасників справи:
відповідач: ОСОБА_2,
вимоги позивача: про розірвання шлюбу.
Виклад позиції позивача та заперечень відповідача.
Позивач просить суд ухвалити рішення, згідно якому розірвати шлюб з відповідачем та після розірвання шлюбу залишити їй прізвище «Кудрявцева», посилаючись на те, що їх шлюб був зареєстрований 19.11.2016. Спільне життя між нею та відповідачем не склалося, вони мають різні погляди на сімейне життя та обовязки, в результаті чого постійно виникали непорозуміння. На теперішній час подружні відносини між ними припинені, подальше спільне життя і збереження шлюбу неможливе, суперечить її інтересам. Спільне господарство вони не ведуть. З грудня 2017 року вони мешкають окремо.
Відповідно до ст.178 ЦПК України відповідач подав відзив проти позову, згідно змісту якого він заперечує проти розірвання шлюбу, оскільки з позивачкою він офіційно одружений вже близько 2 років, але фактично проживають з 2014 року. Жодних підстав для розірвання шлюбу він не вбачає і вважає таку поведінку та бажання дружини розірвати їхню родину суперечить її дійсній волі. До недавнього часу їхня сімя була дружня і жила в повній злагоді та благополуччі. За час спільного проживання та ведення господарства вони з дружиною набули достатню кількість матеріальних благ, а саме вели спільні справи в сфері електронної комерції та інтернет-маркетингу. Все це робилося з метою створення комфортних умов для їхньої сімї. Останнім часом в спільній справі виникли певні матеріальні складнощі і дружина стала жити окремо від нього, а де саме йому не відомо. І тільки зрідка телефонує йому з метою отримати гроші за ведення та оплати податків відкритого на її імя ФОП ОСОБА_1 Під час його спроб відновити нормальне спілкування, дружина уникає цих ситуацій, а в телефонних розмовах спілкується роздратовано і досить агресивно. Жодних підстав для цього він їй не давав.
Заяви, клопотання, процесуальні дії у справі.
Відповідач у засідання не зявився, причину неявки суду не повідомив, хоча про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про що свідчить його особистий підпис в явочному листі.
Позивач у судове засідання не зявилася, в наданій заяві просить справу розглядати за її відсутності, позов підтримує.
Відповідно до ч.3 ст.211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Ухвалою суду від 29.03.2018 прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 20.04.2018.
20.04.2018 ухвалою суду закрито підготовче провадження та призначено до судового розгляду по суті цивільну справу на 18.05.2018.
Ухвалою суду від 18.05.2018 надано сторонам строку для примирення один місяць з дня проголошення ухвали суду та зупинено провадження у справі.
19.06.2018 ухвалою суду поновлено провадження у справі, судове засідання призначено на 20 червня 2018 року.
Фактичні обставини, встановлені судом, норми права, які застосовував суд, мотиви суду.
Судом встановлено, що сторони перебувають в зареєстрованому шлюбі з 19 листопада 2016 року, оформивши його у Харківському міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис №2686, що підтверджується свідоцтвом про шлюб (а.с.8).
Згідно вимог ч.3 ст.105 Сімейного кодексу України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.
Частиною 1 ст. 110 СК України передбачено, що позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.
Зберегти сімю сторін не уявляється можливим, тому що між сторонами відсутнє взаєморозуміння, шлюбно-сімейні відносини припинені.
Згідно статті 51 Конституції України шлюб грунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов'язки у шлюбі та сім'ї.
Згідно до ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування до шлюбу не допускається.
Як розяснено в п.10 № Постанови Пленуму Верховного Суду України від 21 грудня 2007 року № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» проголошена Конституцією України охорона сім'ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з'ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.
Суд вважає, що за таких обставин, сімя розпалася повністю та відновлена бути не може, оскільки подальше спільне проживання сторін стало неможливим, це суперечить інтересам позивача, яка не бажає подальшого перебування у шлюбі, тому шлюб необхідно розірвати.
Згідно ч.2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на відповідача.
При зверненні до суду позивачем сплачено судовий збір у розмірі 704,80грн, які підлягають стягненню на її користь з відповідача.
Стосовно позовних вимог щодо залишення після розірвання шлюбу прізвища Кудрявцева, суд вважає їх такими, що не підлягають задоволенню, виходячи з наступного.
Згідно ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Згідно ч.6 ст.15 Закону України про державну реєстрацію актів цивільного стану, той з подружжя, який бажає відновити своє дошлюбне прізвище, повинен заявити про це в органі державної реєстрації актів цивільного стану під час державної реєстрації розірвання шлюбу.
Згідно ч.8 ст. 294 ЦПК України, яка передбачає порядок розгляду справ окремого провадження, у рішенні суду про розірвання шлюбу зазначається про вибір прізвища тим з подружжя, який змінив прізвище під час державної реєстрації шлюбу, що розривається.
Таким чином, враховуючи, що справа розглядається в порядку позовного, а не окремого провадження, у суду відсутні підстави вирішувати будь-які питання щодо прізвища сторін.
Відповідно до ст. 259 ЦПК України суди ухвалюють рішення іменем України негайно після закінчення судового розгляду. Рішення суду приймаються, складаються і підписуються в нарадчій кімнаті складом суду, який розглянув справу.
Керуючись ст.ст. 7, 12, 13, 81, 89, 200, 206, 258, 259, 263-265, 273, 354 ЦПК України, суд,
Позов ОСОБА_1 задовольнити частково.
Розірвати шлюб між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, що зареєстрований 19 листопада 2016 року у Харківському міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис №2686.
Стягнути з ОСОБА_2 судовий збір на користь ОСОБА_1 в сумі 704,80грн (сімсот чотири гривні 80 копійок).
В іншій частині позову відмовити.
Рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надіслати до відділу державної реєстрації актів цивільного стану по Дергачівському та Золочівському районах Головного територіального управління юстиції у Харківській області для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Апеляційна скарга на рішення суду подається Апеляційному суду Харківської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення відповідно до п.п.15.5 п.15 Перехідних положень ЦПК України через Дергачівський районний суд Харківської області.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне найменування (імя) сторін:

позивач: ОСОБА_1: ІПН НОМЕР_1, проживаюча за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3.

відповідач: ОСОБА_2: ІПН НОМЕР_2, зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4.

Суддя І. М. Нечипоренко