Справа № 161/3851/18
Провадження № 2/161/1790/18
ЛУЦЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 липня 2018 року Луцький міськрайонний суд Волинської області

у складі:

головуючого судді Рудської С.М.

при секретарі Ярмолюк В.С.

за участю:

представника позивача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Луцьку цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири

В С Т А Н О В И В

Позивач звернулася до суду з даною позовною заявою на обґрунтування вказавши, що вона є власником квартири АДРЕСА_1. Відповідач ОСОБА_4 проживає поверхом вище в квартирі № 13 цього ж будинку. 30.08.2017 року її (позивача) квартиру було затоплено. Згідно з Актом комісії ЖКП від 31.08.2017 року причиною затоплення була поломка сантехнічного обладнання в квартирі відповідача, а саме: порив гнучкого шлангу підводки гарячої води до змішувача у квартирі № 13. Залиттям їй було завдано майнову шкоду: зіпсовано паркет на кухні та в коридорі площею близько 10 кв.м.; на стелі кухні та коридору зв»явилися мокрі жовті плями загальною площею близько 5 кв.м.; пошкоджено кухонні меблі внаслідок залиття гарячою водою знищені деревяні поверхні стільниці та верхньої частини кухні. Крім того, через потрапляння води зазнала пошкоджень кухонна техніка. Внаслідок залиття квартира потребувала термінового поточного ремонту, оскільки мешкати в ній стало неможливо. Згідно висновку експертизи від 31.10.2017 року вартість частини збитків, заподіяних позивачу, становить 4960 грн. За проведення експертизи було сплачено 550 грн. За ремонт кухонної техніки у сервісному центрі «Ваш майстер» вона сплатила: за очистку мікрохвильової печі від потрапляння води 250 грн., за очистку мультиварки 250 грн., за очистку кавоварки 200 грн., за ремонт кухонного комбайну - 280 грн. Також за ремонт смартфону нею було сплачено 2595 грн. Крім того, після залиття квартири вона була змушена придбати нову світлодіодну лампу вартістю 289,98 грн. та різних матеріальних цінностей на 8500 грн. За послуги з реставрації 12,3 кв.м паркетної дошки вона сплатила 2214 грн., а за придбання лаків і шпаклівки 2428, 14 грн. Окрім того, неправомірними діями відповідача їй було завдано моральну шкоду, яка виразилася у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості нормального користування ним, порушенні звичайного способу життя, необхідності докладати додаткових зусиль для його нормалізації, що призвело до різкого погіршення її стану здоровя в період після залиття квартири. Завдану їй моральну шкоду оцінює у 10000 грн. Просить суд стягнути з відповідача на її корить на відшкодування завданої матеріальної шкоди 22417,12 грн., на відшкодування моральної шкоди - 10000 грн., а також стягнути з відповідача понесені нею судові витрати по даній справі.

В судовому засіданні позивач та представник позивача заявлені позовні вимоги підтримали, надали пояснення аналогічні до викладених у позовній заяві, просили позов задовольнити.

Представник відповідача позов визнав частково, суду пояснив, що дійсно 30.08.2017 року мало місце затоплення квартири позивачки. Причиною затоплення стала якась несправність сантехнічного обладнання в квартирі відповідача, яка саме він точно зазначити не може. Відповідач погоджується відшкодувати позивачу матеріальну шкоду у розмірі, визначеному у висновку експертизи, а саме в сумі 4960 грн. Позивачем не надано жодних доказів того, що належна їй кухонна та побутова техніка, кухонні меблі, постраждали саме 30.08.2017 року і саме внаслідок залиття квартири. Крім того, вважає, що позивач належними та допустимими доказами не довела, що їй було завдано моральну шкоду. Просить позов задовольнити частково.

Вислухавши пояснення учасників процесу, допитавши свідка, дослідивши письмові докази по справі, суд приходить до наступного.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_3 є власником квартири АДРЕСА_1 (а.с. 14).

Відповідачу ОСОБА_4 на праві власності належить квартира АДРЕСА_2 (а.с. 43).

Квартира АДРЕСА_3 розташована безпосередньо над квартирою № 10 .

Судом встановлено, що 31 серпня 2017 року сталося залиття квартири АДРЕСА_4 з вище розташованої квартири № 13.

Зазначена обставина знаходить своє обєктивне підтвердження в Акті про залиття, аварію, що трапилось на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 31.08.2017 року, який затверджено директором ЖКП № 3 (а.с. 6).

Причиною залиття (підтоплення) квартири № 10, належної позивачці, став порив гнучкого шлангу підводки гарячої води до змішувача у квартирі № 13.

Статтею 322 ЦК України встановлено, що власник зобовязаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно зі статтею 382 ЦК України, квартирою є ізольоване помешкання в житловому будинку, призначене та придатне для постійного у ньому проживання. Власникам квартири у дво-або багатоквартирному житловому будинку належать на праві спільної сумісної власності приміщення загального користування, опорні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання за межами або всередині квартири, яке обслуговує більше однієї квартири, а також споруди, будівлі, які призначені для забезпечення потреб усіх власників квартир, а також власників нежитлових приміщень, які розташовані у житловому будинку

Відповідно до частини 4 статті 319 ЦК України власність зобовязує.

Згідно з п. 7 «Правил користування приміщеннями житлових будинків», затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 24 січня 2006 року № 45, власник та наймач (орендар) квартири зобовязаний: дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг; проводити за власні кошти ремонт квартири (наймач (орендатор) згідно з договором найму (оренди); забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання.

Тобто відповідальність за належний стан санітарно-технічного обладання в квартирі відповідача ОСОБА_4 несе безпосередньо сама ОСОБА_4

Відповідач, як власник квартири, зобовязана була контролювати стан санітарно-технічного обладнання в квартирі, яка є її власністю, та докладати зусиль для того, щоб не порушити права інших осіб, не завдати їм шкоди, що витікає з вимог статті 13 ЦК України.

Згідно ст. 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана майну фізичної чи юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у звязку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меньшому або більшому розмірі.

Згідно вимог ст.1192 Цивільного кодексу України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобовязати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі.

Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Одночасно з цим, ч. 1 ст. 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

В позовній заяві позивачкою зазначено, що залиттям квартири їй завдано матеріальну шкоду на суму 22417,12 грн.

Суд вважає, що позовні вимоги ОСОБА_3 в частині стягнення матеріальної шкоди підлягають частковому задоволенню з огляду на наступне.

Зі змісту позовної заяви та пояснень, наданих позивачкою та її представником в судовому засіданні, вбачається, що завдана позивачці матеріальна шкода складається з: збитків, визначених висновком експертизи 4960 грн., витрат, понесених у звязку з ремонтом кухонної та побутової техніки, пошкодженої водою внаслідок залиття на загальну суму 3465 грн., придбання нової світлодіодної лампи 289,98 грн., робіт та матеріалів для реставрації паркету 4632,14 грн., витрат на придбання різних матеріальних цінностей 8500 грн., а також витрат, понесених у звязку з проведенням експертизи в сумі 550 грн.

Звітом про оцінку збитків, нанесених квартирі, від 31.10.2017 року, проведеним субєктом оціночної діяльності ОСОБА_5 (а.с. 52-72) встановлено, що внаслідок залиття квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_5 ринкова вартість збитків складає 4960 грн.

Саме сума збитків, визначених вказаним звітом, на думку суду, підлягає стягненню з відповідачки ОСОБА_4 на відшкодування завданої позивачці матеріальної шкоди.

Що стосується стягнення суми витрат, понесених позивачкою на придбання матеріалів для реставрації паркету (2428,14 грн.) та робіт з реставрації (2214,12 грн.) на загальну суму 4632,14 грн., то суд вважає, що ці вимоги задоволенню не підлягають, оскільки зі Звіту про оцінку збитків, нанесених квартирі від 31.10.2017 року (розділ 3.3 п. 1) вбачається, що пошкодження підлоги-паркету досліджувалося при проведенні звіту, вартість робіт та матеріалів з його відновлення була врахована і включена в загальну суму збитків в розмірі 4960 грн., тобто позивач фактично заявляє вимогу про подвійне стягнення цих витрат.

З Акту про залиття, аварію, що трапилось на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 31.08.2017 року слідує, що при огляді квартирі № 10 комісією було виявлені сліди затікання на стінах, стелі, підлозі. Дані про те, що при огляді квартири було встановлено пошкодження кухонної та іншої побутової техніки, світлодіодної лампи, кухонних меблів, в акті відсутні.

Позивачем та її представником не надано належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів того, що кухонні меблі в квартирі позивачки, світлодіодна лампа, кухонна техніка, а також смартфон, були пошкоджені саме 31.08.2018 року і саме внаслідок залиття з квартири відповідача ОСОБА_4

Суд також вважає, що позовні вимоги позивачки про стягнення на її корить 8500 грн., витрачених на придбання різних матеріальних цінностей також є необґрунтованими та не підлягають до задоволенню, оскільки ані зі змісту позовної заяви, ані з пояснень наданих позивачкою в судовому засіданні, ані з доказів наданих позивачкою на підтвердження своїх вимог, не вбачається, у звязку з чим ці цінності були придбані та чи були вони використані для усунення пошкоджень, завданих залиттям квартири.

Витрати в сумі 550 грн., понесені позивачкою за проведення експертизи, помилково, на думку суду, включені до складу матеріальної шкоди, вони мають бути віднесені до витрат, повязаних з розглядом справи.

Відповідно до ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній особі неправомірними діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини.

Суд вважає доведеним, що дії відповідача ОСОБА_4, у даному випадку, були неправомірними і цими неправомірними діями позивачці було завдано моральну шкоду.

Задана позивачці моральна шкода полягає в тому, що майно позивачки було пошкоджено, чим було порушено її право власності, а саме право належним чином користуватися квартирою, позивач була змушена прикладати додаткові зусилля для організації свого життя

Між діями відповідача, що призвели до порушення законних прав позивача та наслідками в вигляді завдання моральної шкоди, є причинно-наслідковий звязок.

При визначенні розміру моральної шкоди, суд виходить із ступеня та характеру завданих позивачаці моральних страждань, що були викликані діями відповідача ОСОБА_4

Проте, суд вважає, що розмір моральної шкоди, заявлений позивачкою є завищеним, у ході судового розгляду у заявленому нею розмірі не доведений, а тому вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивачки на відшкодування моральної шкоди 1500 грн.

В іншій частині позовних вимог ОСОБА_3 про відшкодування моральної шкоди, суд вважає за необхідне відмовити за необґрунтованістю.

Позивач ОСОБА_6 звернулася до суду з двома позовними вимогами: майнового характеру - про стягнення матеріальної шкоди та немайнового характеру про стягнення моральної шкоди. За кожну вимогу позивач мала сплатити судовий збір в сумі 704,8 грн., а всього 1409,6 грн. Проте, при звернення до суду, позивачем помилково було сплачено судовий звір в більшому розмірі в сумі 2389 грн. (а.с. 1, 2).

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно до задоволених вимог. Інші судові витрати, повязані з розглядом справи, покладають у разі задоволення позову на відповідача.

Статтею 133 ЦПК України визначено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, повязаних з розглядом справи... До витрат, повязаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на експертів на проведення експертизи.

За провадення експертизи позивачкою було сплачено 550 грн. (а.с. 17), і ця сума підлягає стягненю з відповідача на користь позивачки.

Оскільки позовні вимоги ОСОБА_3 були задоволені частково, то сума, сплаченого нею судового збору, підлягає стягненню з відповідача пропорційно до задоволених вимог.

Так, за позовну вимогу про стягнення матеріальної шкоди в розмірі 21867,12 грн. (22417,12 грн. 550 грн. (витрати за проведення експертизи)) позивачем сплачено судовий збір в сумі 704,8 грн. Вказані вимоги були задоволені на суму 4960 грн., що становить 22,8 % від заявлених вимог, а тому стягненню підлягає судовий збір в сумі 159,85 грн. (704,8 грн. х 22,68 %) та судовий збір в сумі 704,8 грн., сплачений за позовну вимогу немайнового характеру, а всього 864,65 грн.

Таким чином, з ОСОБА_4 на корить позивача підлягають стягненню судові витрати на загальну суму 1414,65 грн.

На підставі ст.ст. 16, 22, 23, 1166, 1167 ЦК України, керуючись ст.ст. 10, 12, 77-81, 141, 259, 263-265, 352, 354 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_3 на відшкодування матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири 4960 (чотири тисячі дев»ятьсот шістдесят) грн.

Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_3 на відшкодування моральної шкоди 1500 (тисячу п»ятьсот) грн.

Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_3 понесені нею судові витрати за проведення експертної оцінки в сумі 550 грн., судові витрати по сплаті судового збору в сумі 864 грн. 65 коп., а всього 1414 (тисяча чотириста чотирнадцять) грн. 65 коп.

В іншій частині позовних вимог ОСОБА_3 відмовити за необгрнутованністю.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду Волинської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а у разі складення рішення відповідно до ч. 6 ст. 259 ЦПК України - з дня складення рішення в повному обсязі.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги на рішення суду всіма учасниками справи. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Повний текст рішення складений 16 липня 2018 року.

Суддя Луцького міськрайонного

суду Волинської області ОСОБА_7