20.06.2018 Справа № 756/3551/18
справа №756/3551/18
провадження № 2-з/756/145/18
У Х В А Л А

Іменем України

20 червня 2018 року, суддя Оболонського районного суду м. Києва Рибалка Ю.В., розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 про вжиття заходів забезпечення позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Оболонської районної у м. Києві державної адміністрації, Шевченківської районної у м. Києві державної адміністрації, треті особи ОСОБА_3, Орган опіки та піклування - Оболонська районна у м. Києві державна адміністрація, Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва», Департамент будівництва та житлового забезпечення Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Головне управління національної поліції у м. Києві, про визнання права користування житлом, визнання ордеру недійсним, зобов'язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Оболонського районного суду м. Києва перебуває вищевказана цивільна справа за позовом ОСОБА_2 про визнання права користування житлом, визнання ордеру недійсним, зобов'язання вчинити певні дії (видати новий ордер на її ім'я).

18.06.2018 до суду надійшло клопотання представника позивача ОСОБА_1 про вжиття заходів забезпечення позову, в якому просить заборонити іншим особам крім ОСОБА_2 та її дітей ОСОБА_5 (ІНФОРМАЦІЯ_1), ОСОБА_4 (ІНФОРМАЦІЯ_2) користуватися квартирою АДРЕСА_1 до вирішення спору по суті.

Клопотання обґрунтовує тим, що позивач разом зі своїми дітьми проживала у спірній квартирі зі своєю матір'ю та вітчимом, який був наймачем квартири. Після смерті останніх вона продовжує проживати з дітьми у вказаній квартирі, а тому має такі ж права і обов'язки як її наймач та члени його сім'ї.

У лютому 2018 року третій особі ОСОБА_3 видано ордер на вселення у спірну квартиру, а також останній зареєстрував своє місце проживання у ній.

Тому, ОСОБА_3 може в будь-який момент потрапити до спірної квартири та користуватися нею, а також знищити документи, які в ній знаходяться та підтверджують правомірне користування позивачем вищевказаним житлом. Зазначене підтверджується копією повідомлення ОСОБА_3 адресоване ОСОБА_2 про необхідність звільнення житла протягом трьох днів.

У зв'язку з цим, невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду в даній цивільній справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 ЦПК України заходів забезпечення позову.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується забороною вчиняти певні дії.

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського(арбітражного) розгляду).

Відповідно до ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред'явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Частиною 10 ст. 150 ЦПК України передбачено, що не допускається вжиття заходів забезпечення позову, які за змістом є тотожними задоволенню заявлених позовних вимог, якщо при цьому спір не вирішується по суті.

Згідно п. 4 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22.12.2006 № 9 розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з'ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. При встановленні зазначеної відповідності слід враховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи або фізичної особи, яка здійснює таку діяльність і зареєстрована відповідно до закону як підприємець. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв'язку із застосуванням відповідних заходів.

Із матеріалів заяви вбачається, що предметом спору між сторонами у справі є, зокрема, право користування житловим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1, а також ордер на підставі якого це право набуто ОСОБА_3

На даний час у спірній квартирі проживає позивач з дітьми.

Слід зауважити, що примусове виселення з житла допускається лише за рішенням суду.

Вирішивши вимогу заяви про вжиття заходів забезпечення позову щодо заборони іншим особам крім позивача та її дітей користуватися спірною квартирою, що за змістом є тотожною задоволенню однієї із заявлених позовних вимог, суд фактично ухвалить рішення в частині вимог без розгляду справи по суті, що є не допустимим.

З огляду на це суд приходить до висновку, що заява не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 149-153, 260, 261, 353-355 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 про вжиття заходів забезпечення позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Оболонської районної у м. Києві державної адміністрації, Шевченківської районної у м. Києві державної адміністрації, треті особи: ОСОБА_3, Орган опіки та піклування - Оболонська районна у м. Києві державна адміністрація, Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва», Департамент будівництва та житлового забезпечення Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Головне управління національної поліції у м. Києві, про визнання права користування житлом, визнання ордеру недійсним, зобов'язання вчинити певні дії - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Апеляційного суду м. Києва через Оболонський районний суд м. Києва протягом п'ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на її апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу було подано протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Ю.В. Рибалка