Київський районний суд м. Полтави
Справа № 552/4779/18
Р І Ш Е Н Н Я

іменем україни

30 листопада 2018 року Київський районний суд м. Полтави в складі:

головуючого судді Яковенко Н.Л.,

секретар судового засідання Кондра Ю.Ю.,

за участю

позивача ОСОБА_1,

позивача ОСОБА_2,

представника позивача ОСОБА_3,

відповідача ОСОБА_4,

представника відповідача ОСОБА_5,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Полтаві в приміщенні Київського районного суду м. Полтави цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та участі у її вихованні, за зустрічним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про визначення способу участі батька у вихованні та спілкуванні з малолітньою дитиною, третя особа виконавчий комітет Київської районної в м. Полтаві ради як орган опіки та піклування, -

В С Т А Н О В И В:

Позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 22 серпня 2018 року звернулися в Київський районний суд м. Полтави суд з позовом до відповідача ОСОБА_4 про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та участі у її вихованні.

В своїй позовній заяві посилалися на те, що в вересні 2015 року було зареєстровано шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_4, від шлюбу 21 квітня 2016 року народилася донька ОСОБА_6.

Вказували, що в 2017 році шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_4 було розірвано, малолітня ОСОБА_6 залишилася проживати з матірю за адресою: АДРЕСА_1.

Позивачі зазначали, що ОСОБА_4 перешкоджає ОСОБА_1 у спілкуванні з дочкою, у звязку з чим останній звертався до виконавчого комітету Київської районної в м. Полтаві рад, є рішення органу опіки та піклування, але таке рішення щодо участі батька у спілкуванні з малолітньою ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_4 порушується.

В своїй позовній заяві просили суд зобовязати ОСОБА_4 не чинити перешкоди ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у спілкуванні та вихованні ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_2. Просили також визначити ОСОБА_1 як спосіб участі у вихованні та спілкуванні з дитиною наступним чином: кожного понеділка з 11.00 до 13.30 без присутності матері; кожного четверга з 18.00 до 20.30 без присутності матері; кожної суботи з 18.00 до 20.30 без присутності матері; дні народження 6 годин в день.

Просили також визначити ОСОБА_2 як спосіб участі у вихованні та спілкуванні з онукою кожної неділі з 12.00 до 18.00 без присутності матері. Просили визначити місце передання дитини за місцем її проживання.

Ухвалою Київського районного суду м. Полтави від 22 серпня 2018 року відкрито провадження в справі за позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 за правилами загального позовного провадження з призначенням підготовчого судового засідання на 13 вересня 2018 року.

Відповідачем ОСОБА_4 12 вересня 2018 року подано до суду зустрічний позов про встановлення порядку часті батька у вихованні малолітньої дитини.

В своїй зустрічній позовній заяві ОСОБА_4 вказувала, що рішення органу опіки та піклування щодо участі батька у вихованні дитини ОСОБА_6 до серпня 2018 року нею виконувалися постійно та неухильно, але 02 серпня 2018 року ОСОБА_1 не повернув дитину у встановлений рішенням час, повіз у невідомому напрямку та вимкнув телефон.

Дитина отримала психологічну травму, з даного приводу зверталася з заявами до органів поліції.

Вважає, що перебування дитини з батьком без присутності матері може зашкодити її законним інтересам.

В своїй зустрічній позовній заяві просила суд визначити спосіб участі у вихованні та спілкуванні з малолітньою ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, батька ОСОБА_1 наступним чином: кожної середи з 18,30 до 20.30 в присутності матері; кожної суботи з 11.00 до 13.00 в присутності матері; дні народження 3 години в світлий час доби за домовленістю про точний час з матірю.

Ухвалою Київського районного суду м. Полтави від 13 вересня 2018 року зустрічну позовну заяву ОСОБА_4 обєднано в одне провадження з первісним позовом.

21 вересня 2018 року відповідачем ОСОБА_4 подано відзив на позовну заяву, в якому просила суд в задоволенні позову ОСОБА_2 відмовити повністю.

Згідно з ухвалою Київського районного суду м. Полтави від 24 вересня 2018 року закрито підготовче провадження в справі за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 та за зустрічним позовом ОСОБА_4, призначено справу до судового розгляду по суті.

В судовому засіданні з розгляду справи по суті позивачі ОСОБА_1, ОСОБА_2 та їх представник повністю підтримали вимоги своєї позовної заяви, посилаючись на викладені в ній обставини. В задоволенні зустрічного позову просили суд відмовити.

Відповідач ОСОБА_4 та її представник просили суд визначити спосіб участі батька у спілкуванні та вихованні малолітньої ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, виключно за участі матері, задовольнити зустрічні позовні вимоги, а в задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 відмовити повністю.

Третя особа надала до суду свій висновок щодо участі батька та баби у спілкуванні та вихованні малолітньої ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_2.

Суд, заслухавши учасників справи, дослідивши зібрані в справі докази, приходить до наступних висновків.

Як встановлено судом, сторони по справі ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_4, з 12 вересня 2015 року перебували в зареєстрованому шлюбі, який розірвано рішенням Київського районного суду м. Полтави від 16 серпня 2017 року в справі № 552/4396/17, яке вступило в законну силу.

Також встановлено, що сторони мають малолітню дочку ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_2, яка після розірвання шлюбу між батьками залишилася проживати з матірю ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_2.

Місце проживання малолітньої ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, не оспорюється позивачем ОСОБА_1, як батьком дитини.

Позивач ОСОБА_2 є матірю позивача ОСОБА_1 та бабою малолітньої ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_2.

Статтями 150, 151 СК України передбачені обов'язки та права батьків щодо виховання та розвитку дитини. Зокрема, обовязок батьків піклуватися про здоров'я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток, обовязок забезпечити здобуття дитиною повної загальної середньої освіти, готувати її до самостійного життя. При цьому батьки мають переважне право перед іншими особами на особисте виховання дитини.

Відповідно до ст. 157 СК України питання виховання дитини вирішується батьками спільно, крім випадку, передбаченого частиною п'ятою цієї статті. Той із батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов'язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Той із батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини.

Статтею 153 СК України гарантовано права матері, батька та дитина на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків, коли таке право обмежене законом.

Відповідно до ст. 141 Сімейного кодексу України мати, батько, мають рівні права та обов'язки щодо дитини, розірвання шлюбу між батьками не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов'язків щодо дитини.

Батьки мають рівні права на виховання дитини та спілкування з нею, батьківські права не можуть здійснюватись всупереч інтересам дитини. Той з батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов'язаний брати участь у її вихованні та має право на спілкування з нею. Той з батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватись з дитиною та брати участь в її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвитку дитини (ст. 150 СК України).

Дослідженими в справі доказами встановлено, що між сторонами по справі не досягнуто згоди щодо участі батька ОСОБА_1 у спілкуванні з малолітньою ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, участі у її вихованні.

Статтею 158 СК України передбачено, що за заявою матері, батька дитини орган опіки та піклування визначає способи участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від неї. Рішення про це орган опіки та піклування постановляє на підставі вивчення умов життя батьків, їхнього ставлення до дитини, інших обставин, що мають істотне значення. Рішення органу опіки та піклування є обов'язковим до виконання. Особа, яка ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, зобов'язана відшкодувати матеріальну та моральну шкоду, завдану тому з батьків, хто проживає окремо від дитини.

Рішенням виконавчого комітету Київської районної в м. Полтаві ради від 13 лютого 2018 року № 32 встановлено батькові ОСОБА_1 час для спілкування з малолітньою донькою ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_2, наступним чином: кожного понеділка з 11.00 до 13.30 без присутності матері; кожного четверга з 18.00 до 20.30 без присутності матері; кожної суботи з 18.00 до 20.30 без присутності матері; дні народження 2 години в день за домовленістю батьків.

Одночасно зазначеним рішенням виконавчий комітет як орган опіки та піклування попередив батьків про коректність поведінки при вирішенні даного питання.

Як встановлено судом та не заперечувалося ОСОБА_4 в судовому засіданні, відповідач починаючи з серпня 2018 року свідомо ухилялася від виконання рішення органу опіки та піклування щодо участі батька ОСОБА_1 у спілкуванні та вихованні малолітньої ОСОБА_6, вважаючи, що таке спілкування має проходити виключно за її участі.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 159 СК України, якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема, якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування, з урахуванням віку, стану здоров'я дитини, поведінки батьків, а також інших обставин, що мають істотне значення. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи.

Оскільки відповідач ОСОБА_4, як мати малолітньої ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, чинить перешкоди позивачу ОСОБА_1, який проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, в тому числі і ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог ОСОБА_1 щодо усунення йому цих перешкод.

При визначенні способів участі батька ОСОБА_1 у вихованні та спілкуванні з донькою суд виходить з наступного.

За змістом ст. 19 СК України при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини обов'язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв'язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. Суд може не погодитися з висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим, суперечить інтересам дитини.

Як встановлено судом, позивач ОСОБА_1 постійно проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_5.

Згідно з актом обстеження умов проживання, що затверджений 28 вересня 2018 року (а.с. 223), умови проживання за вказаною адресою задовільні, в квартирі придбано, охайно, санітарно-гігієнічні умови задовільні, є ліжко, гардеробна кімната, санвузол. Для дитини є ліжечко, що відповідає віку, іграшки, одяг для дитини, дитина забезпечена всіма необхідними речами для її розвитку.

Згідно з висновком органу опіки та піклування, що затверджений рішенням виконавчого комітету Київської районної в м. Полтаві ради від 23 жовтня 2018 року № 259, орган опіки та піклування вважає за доцільне встановити батькові ОСОБА_1 наступні способи участі у вихованні доньки ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_2: середа з 18.30 до 20.30 в присутності матері; кожна друга та четверта пятниця місяці з 18.30 до 20.30 в присутності матері; кожна перша та третя субота місяця з 11.00 до 18.00 без присутності матері, день народження дитини з 10.00 до 13.00 без присутності матері.

Таким чином орган опіки та піклування визначив способи участі батька у вихованні дитини шляхом зустрічей як в присутності матері, так і без її участі.

В силу норм сімейного законодавства суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування, з урахуванням віку, стану здоров'я дитини, поведінки батьків, а також інших обставин, що мають істотне значення. Лише в окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи.

Як встановлено дослідженими в справі доказами, в тому числі оглянутими відеозаписами та заслуханими в судовому засіданні аудіо записами, між сторонами по справі ОСОБА_1 та ОСОБА_4 склалися недоброзичливі, напружені стосунки.

Рідкі зустрічі, які відбуваються між ОСОБА_1 та ОСОБА_4, які є батьками малолітньої ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, супроводжуються конфліктами та сварками.

Поведінка сторін по відношенню один до одного є некоректною, кожен із сторін не критичний до своєї поведінки та саме свої дії вважає правомірними, не йдучи на поступки іншому.

Однією із засад регулювання сімейних відносин відповідно до ст. 7 СК України є забезпечення дитині можливістю здійснення її прав, установлених Конституцією України, Конвенцією про права дитини, іншими міжнародними договорами України, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України. Регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, в тому числі і забезпеченням їй сімейного виховання.

Відповідно до статті 8 Закону України "Про охорону дитинства" кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку. Батьки або особи, які їх замінюють, несуть відповідальність за створення умов, необхідних для всебічного розвитку дитини, відповідно до законів України.

Найкращі інтереси дітей повинні мати першочергове значення. При цьому найкращі інтереси дитини можуть залежно від їх характеру та серйозності перевищувати інтереси батьків (правовий висновок Верховного Суду України від 29 листопада 2017 року в справі N 6-1945цс17).

Суд приходить до висновку, що поведінка батьків малолітньої ОСОБА_6, які мають нести відповідальність за створення умов, необхідних для всебічного розвитку дитини, є такою, що не відповідає найкращим інтересам дитини.

Встановивши дані обставини, суд приходить до висновку, що визначення способів участі батька ОСОБА_1 з малолітньою ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, за участі матері ОСОБА_4 може завдати шкоди вихованню та розвитку малолітньої, оскільки за встановлених судом обставин є достатні обґрунтовані підстави вважати, що таке спілкування буде проходити в умовах конфлікту батьків та їх некоректної поведінки.

На підставі викладеного, з урахуванням встановлених судом обставин, фактичних взаємин сторін по справі, враховуючи вік дитини, ставлення позивача ОСОБА_1 до малолітньої, наявність висновку органу опіки та піклування, з метою забезпечення розвитку дитини у безпечному, спокійному та стійкому середовищі, суд вважає за доцільне визначити спосіб участі позивача ОСОБА_1 з урахуванням відповідного висновку, але без присутності матері, а саме: середа з 18.30 год. до 20.30 год. без присутності матері; кожна друга та четверта пятниця місяця з 18.30 год. до 20.30 год. без присутності матері; кожна перша та третя субота місяця з 11.00 год. до 18.00 год. без присутності матері; день народження дитини 21 квітня з 10.00 год. до 13.00 год. без присутності матері.

Тому позовні вимоги ОСОБА_1 є повністю обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Зустрічні позовні вимоги ОСОБА_4 щодо участі батька ОСОБА_1 у вихованні малолітньої доньки виключно за її участі з урахуванням інтересів дитини суд вважає безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню.

При вирішенні справи суд вважає необґрунтованими посилання відповідача ОСОБА_4 на ті обставини, що ОСОБА_1 02 серпня 2018 року в порушення рішення органу опіки та піклування не повернув її матері.

Натомість, як встановлено судом та не оспорювалося відповідачем, 02 серпня 2018 року позивач ОСОБА_1 у визначений органом опіки та піклування час зявився разом з малолітньою ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, за адресою місця проживання відповідача: АДРЕСА_1, але остання за місцем проживання була відсутня.

Тому дії позивача ОСОБА_1, в результаті яких його малолітня донька ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_2, залишилася з батьком за місцем його проживання, жодним чином не виходять за межі прав, якими користується позивач як батько малолітньої доньки.

Оглянутим в судовому засіданні відеозаписом подій, які відбувалися в ніч з 02 на 03 серпня 2018 року за місцем проживання позивача ОСОБА_1, встановлено обставину некоректної поведінки безпосередньо ОСОБА_4 при вирішенні даного конфлікту.

Тому посилання відповідача ОСОБА_4 на ту обставину, що в результаті подій, які відбувалися 02 серпня 2018 року, малолітня ОСОБА_6 отримала психологічну травму, жодним чином не спростовує обґрунтованості позовних вимог ОСОБА_1

При вирішенні позовних вимог ОСОБА_2 суд виходить з того, що відповідно до вимог ст. 257 СК України баба має право спілкуватися зі своїми внуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення.

Відповідно до статті 263 СК України спір щодо участі баби та діда у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 СК України.

Судом враховується, що відповідач фактично не заперечує проти спілкування позивача ОСОБА_6 з онукою ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, але за місцем проживання матері та в її присутності.

Разом з тим, малолітній вік ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, не може бути перешкодою для спілкування баби з онукою за відсутності матері.

Тому суд, з урахуванням відповідного висновку органу опіки та піклування, затвердженого рішенням виконавчого комітету Київської районної в м. Полтаві ради від 23 жовтня 2018 року № 259, враховуючи взаємовідносини сторін, вважає за доцільне встановити бабі ОСОБА_2 наступні способи участі у вихованні малолітньої онуки ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_2: кожна перша та третя субота місяця з 11.00 год. до 18.00 год. без присутності матері.

З цих підстав позовні вимоги ОСОБА_6 є повністю обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Такий час спілкування баби з онукою співпадає з визначеним часом для спілкування з малолітньою ОСОБА_6 і її батька, що надасть можливість дитині одночасно проводити час з батьком та бабою.

Твердження відповідача про те, що в такому малолітньому віці дитина не може розлучатися з матір'ю та тривалий час (визначених 7 годин) спростовується дослідженими в справі доказами, наданими до суду безпосередньо відповідачем ОСОБА_4, яка посилалася на ту обставину, що дитина відвідує дошкільний навчальний заклад.

При визначенні способу участі батька та баби у спілкуванні та вихованні малолітньої ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, суд вважає за необхідне покласти на ОСОБА_1 та ОСОБА_2 обовязок забирати і приводити дитину до її постійного місця проживання, а місцем передачі дитини ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_2, визначити її фактичне місце проживання, яким станом на час вирішення даної справи судом є АДРЕСА_1.

Також відповідно до норм ст. 141 ЦПК України з відповідача ОСОБА_4 на користь кожного із позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 підлягають стягненню понесені позивачами судові витрати зі сплати судового збору в розмірі по 704 грн. 80 коп.

Понесені відповідачем ОСОБА_4 судові витрати зі сплати судового збору та витрат на правову допомогу не підлягають їй відшкодуванню.

Керуючись ст. ст. 264, 265 ЦПК України, -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та участі у її вихованні задовольнити.

Зобовязати ОСОБА_4 не чинити перешкоди ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у спілкуванні та вихованні малолітньої ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_2.

Встановити батькові ОСОБА_1 наступні способи участі у вихованні малолітньої доньки ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_2:

-середа з 18.30 год. до 20.30 год. без присутності матері;

-кожна друга та четверта пятниця місяця з 18.30 год. до 20.30 год. без присутності матері;

-кожна перша та третя субота місяця з 11.00 год. до 18.00 год. без присутності матері;

-день народження дитини 21 квітня з 10.00 год. до 13.00 год. без присутності матері.

Встановити бабі ОСОБА_2 наступні способи участі у вихованні малолітньої онуки ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_2:

-кожна перша та третя субота місяця з 11.00 год. до 18.00 год. без присутності матері.

Визначити місце передачі дитини ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_2 її фактичне місце проживання.

Покласти на ОСОБА_1 та ОСОБА_2 обовязок забирати і приводити дитину до її постійного місця проживання.

В задоволенні зустрічного позову ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про визначення способу участі батька у вихованні та спілкуванні з малолітньою дитиною відмовити.

Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 понесені судові витрати в розмірі 704 грн. 80 коп.

Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_2 понесені судові витрати в розмірі 704 грн. 80 коп.

Учасники справи:

-позивач ОСОБА_1, місце проживання ІНФОРМАЦІЯ_6, реєстраційний номер облікової картки платника податків не встановлено;

-позивач ОСОБА_2, місце проживання м. Полтава, поров. Космічний, 11А, кв. 31, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1;

-відповідач ОСОБА_4, місце проживання ІНФОРМАЦІЯ_7, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2;

-третя особа виконавчий комітет Київської районної в м. Полтаві ради як орган опіки та піклування (місцезнаходження 36014, м. Полтава, вул. Маршала Бірюзова, 1/2).

Рішення суду може бути оскаржено до Полтавського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення складено 04 грудня 2018 року.

Головуючий суддя /підпис/ ОСОБА_8

Суддя Н.Л.Яковенко

30.11.2018