справа №619/68/18
провадження №2/619/393/18
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
10 серпня 2018 року Дергачівський районний суд Харківської області
у складі: головуючого судді Калмикової Л.К.
за участю секретаря судового засідання Кравченко К.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Дергачі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на частину житлового будинку,-
У провадженні Дергачівського районного суду Харківської області перебуває вказана вище цивільна справа.
В судове засідання 21.05.2018, 19.06.2018, 10.08.2018 позивач ОСОБА_1 не зявився, в той час, як повідомлявся належним чином, про що свідчать повідомлення про вручення поштових відправлень, причини неявки не повідомив. Позивач не звертався із заявою про розгляд справи за його відсутності.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про наступне.
У відповідності до ч. 1 п. 3 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає розгляду справи.
Положення пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України повинні враховуватись у системному та логічному зв'язку із положенням статті 223 цього Кодексу, згідно з якою суд відкладає розгляд справи лише в разі першої неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача без поважних причин.
При повторній неявці належним чином повідомленого позивача, від якого не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає заяву без розгляду.
Отже, законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин явки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто не вказує на врахування судом поважності причин при повторній неявці позивача до суду (другої підряд).
Це пов'язано із дією принципу цивільного судочинства - диспозитивністю, відповідно до якого кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами. Крім того, таке положення закону пов'язане із дотриманням судом розумних строків розгляду справи, що є вимогою статті 210 ЦПК України та статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року.
Так, у рішенні Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 року «Пономарьов проти України» суд вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.
Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.
За таких обставин суд приходить до висновку про залишення позову ОСОБА_1 без розгляду.
Керуючись ст.223, ст. 257 ЦПК України, суд, -
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на частину житлового будинку - залишити без розгляду, що не позбавляє позивача права на повторне звернення до суду.
До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Апеляційного суду Харківської області через Дергачівський районний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги у 15-ти денний строк, з дня її проголошення (п. 15, п.п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України).
Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.
Суддя Л. К. Калмикова