Постанова

Іменем України

26 березня 2018 року

м. Київ

справа № 1007/13737/2012

провадження № 61-11388св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Висоцької В. С. (суддя-доповідач), Пророка В. В.,

Фаловської І. М.

учасники справи:

позивач-відповідач - ОСОБА_4,

відповідач-позивач - ОСОБА_5,

треті особи: колективне сільськогосподарське підприємство «Бобрицьке», ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, виконавчий комітет Шевченківської сільської ради Броварського району Київської області,

розглянув у попередньому судовому засіданні в порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_5 на ухвалу Броварського міськрайонного суду Київської області від 21 листопада 2017 року у складі судді Сердинського В. С. та постанову апеляційного суду Київської області від 15 січня 2018 року у складі колегії суддів: Мережко М. В., Волохова Л. А., Суханової Є. М.,

ВСТАНОВИВ :

У грудні 2012 року ОСОБА_4 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_5, третя особа колективне сільськогосподарське підприємство «Бобрицьке» (далі - КСП «Бобрицьке») про визнання недійсними протоколу зборів уповноважених членів КСП «Бобрицьке» від 2 грудня 2012 року і визнання нікчемним рішення порядку денного протоколу цих зборів.

У січні 2012 року відповідачем ОСОБА_5 подано зустрічний позов, в якому із урахуванням уточнених позовних вимог, просив суд визнати недійсним протокол № 4 загальних зборів членів КСП «Бобрицьке» від 30 листопада 2012 року, визнати нікчемними рішення, позначені в протоколі цих зборів, та визнати недійсними 446 довіреностей, за якими ОСОБА_8, ОСОБА_7 та ОСОБА_6 прийняли участь у загальних зборах членів КСП «Бобрицьке» від 30 листопада 2012 року.

Рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 25 листопада 2013 року, залишеним без змін ухвалою апеляційного суду Київської області від 12 лютого 2014 року, первісний позов задоволено у повному обсязі. Визнано недійсним рішення зборів уповноважених членів КСП «Бобрицьке», оформлене протоколом від 2 грудня 2012 року, визнано недійсним протокол зборів уповноважених членів КСП «Бобрицьке» від 2 грудня 2012 року. У задоволенні зустрічного позову відмовлено.

У серпні 2015 року ОСОБА_5 звернувся до суду з заявою про перегляд у зв'язку з нововиявленими обставинами рішення Броварського Міськрайонного суду Київської області від 25 листопада 2013 року .

Як на нововиявлену обставину ОСОБА_5 посилався на висновок судово-почеркознавчої експертизи від 17 липня 2015 року, яким встановлено, що підпис в реєстрі для реєстрації довіреностей виконавчого комітету Шевченківської міської ради Броварського району Київської області за

2012 рік виконаний не ОСОБА_9, а іншою особою. Вказана обставина, на переконання ОСОБА_5 вказує на незаконність дій, вчинених ОСОБА_6 під час головування на загальних зборах членів КСП «Бобрицьке».

Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 21 листопада 2017 року вказана заява залишена без задоволення.

Ухвала місцевого суду мотивована тим, що рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 18 квітня 2016 року у справі № 361/5640/15-ц, яке набрало законної сили, підстави для визнання довіреності ОСОБА_9 недійсною не підтвердились. Cудовими рішеннями, прийнятими за результатом розгляду інших справ, учасником яких був ОСОБА_5, встановлено факти, якими, зокрема, спростовуються доводи заявника щодо наявності підстав для визнання довіреності недійсною.

Постановою апеляційного суду Київської області від 15 січня 2018 року ухвалу Броварського міськрайонного суду Київської області від 21 листопада 2017 року залишено без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції мотивована тим, що висновок місцевого суду про недоведеність та безпідставність обставин, викладених ОСОБА_5 у заяві про перегляд рішення за нововиявленими обставинами, є вірним.

У касаційній скарзі, поданій у лютому 2018 року, ОСОБА_5 просить скасувати ухвалені у справі судові рішення та постановити нове рішення, яким задовольнити його заяву про перегляд рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 15 січня 2018 року за нововиявленими обставинами, посилаючись на порушення судами норм процесуального права.

Касаційна скарга мотивована тим, що рішення місцевим судом ухвалено 25 листопада 2013 року, а висновок судово-почеркознавчої експертизи надано 17 липня 2015 року, що є нововиявленою обставиною та спростовує висновки, зроблені судом у цьому рішенні.

У касаційній скарзі заявник також посилається на необґрунтованість висновку суду щодо спростування твердження про недійсність довіреностей обставинами, які були встановлені у судових рішеннях, ухвалених у інших справах.

У відзиві на касаційну скаргу ОСОБА_6 вказує на недоведеність обставин, викладених ОСОБА_5 у касаційній скарзі та відсутність підстав для її задоволення касаційним судом, а тому просить оскаржувані судові рішення залишити без змін.

Інші учасники справи не скористались своїм правом на подання до суду відзиву на касаційну скаргу, своїх заперечень щодо змісту і вимог касаційної скарги до касаційного суду не направили.

Згідно зі статтею 388 ЦПК України судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

У частині третій статті 3 ЦПК України визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до частини третьої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Частиною першою статті 400 ЦПК України передбачено, що під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Згідно з частиною першою статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Касаційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Установлено, що рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 25 листопада 2013 року, залишеним без змін ухвалою апеляційного суду Київської області від 12 лютого 2014 року, позов ОСОБА_4 задоволено. Визнано недійсним рішення зборів уповноважених членів КСП «Бобрицьке», оформлене протоколом від 2 грудня 2012 року, визнано недійсним протокол зборів уповноважених членів КСП «Бобрицьке» від 2 грудня 2012 року. Зустрічний позов ОСОБА_5 залишено без задоволення.

У серпні 2015 року ОСОБА_5 звернувся до суду з заявою про перегляд у зв'язку з нововиявленими обставинами рішення Броварського Міськрайонного суду Київської області від 25 листопада 2013 року. Як на нововиявлену обставину, заявник посилався на висновок судово-почеркознавчої експертизи № 442 від 17 липня 2015 року, відповідно до якого підпис в реєстрі для реєстрації довіреностей виконавчого комітету Шевченківської міської ради Броварського району Київської області за 2012 рік виконаний не ОСОБА_9, а іншою особою.

Відповідно до частини першої статті 361 ЦПК України, в редакції, чинній на час розгляду справи судоми першої інстанції, рішення або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, а також судовий наказ можуть бути переглянуті у зв'язку з нововиявленими обставинами.

Пунктом 1 частини другої статті 361 ЦПК України, в редакції, чинній на час розгляду справи судом першої інстанції, встановлено, що підставами для перегляду рішення, ухвали суду чи судового наказу у зв'язку з нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

Нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесенні законом до нововиявлених обставин.

Необхідними умовами нововиявлених обставин, визначених у пунктах 1 та 2 частини другої статті 361 ЦПК України, в редакції, чинній на час розгляду справи судом першої інстанції, є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов'язки осіб, які беруть участь у справі.

Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення.

Нововиявленими обставинами за своєю юридичною суттю є фактичні дані, що у встановленому порядку спростовують факти, які були покладені в основу судового рішення.

Правовою підставою для перегляду рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 15 січня 2018 року, ОСОБА_5 вважає висновок судово-почеркознавчої експертизи, який ним було отримано після розгляду справи судом.

Для вирішення питання про наявність підстав для перегляду судового рішення у зв'язку із нововиявленим обставинами, необхідно розрізняти поняття нововиявленої обставини (як факту) і нового доказу (як підтвердження факту).

Зі змісту рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 25 листопада 2013 року вбачається, що недійсність довіреностей на представництво інтересів фізичних осіб на загальних зборах членів КСП «Бобрицьке» було предметом розгляду судом при вирішенні зустрічних позовних вимог ОСОБА_5 Вказаним рішенням встановлено, що ОСОБА_5 не надано належних та допустимих доказів того, що ОСОБА_4 причетний до посвідчення спірних довіреностей, а тому вони не можуть бути скасовані ним, оскільки останній не має на це відповідних повноважень.

Враховуючи викладені обставини справи, колегія суддів дійшла висновку, що доводи заяви про перегляд рішення за нововиявленими обставинами зводяться до повторного дослідження обставин, що вже були встановлені судом та подання нових доказів, які вчасно не були подані ОСОБА_5 в обґрунтування заявлених ним зустрічних позовних вимог.

Суд установив, що питання дійсності довіреності ОСОБА_9 було предметом розгляду Броварського міськрайонного суду Київської області від 18 квітня 2016 року у справі № 361/5640/15-ц із винесенням відповідного судового рішення, яке набрало законної сили. При ухваленні вказаного рішення судом не встановлено підстав для визнання незаконною та скасування нотаріальної дії щодо посвідчення довіреності ОСОБА_9 на представництво її інтересів, оскільки порушень прав ОСОБА_5 вказаною нотаріальною дією не вбачається.

Відповідно до приписів цивільного процесуального закону, обставини, встановлені судовим рішенням у цивільній, господарській або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини. Преюдиційні факти - це факти, встановлені рішенням чи вироком суду, що набрали законної сили.

Виходячи з цього, встановлення у судовому рішенні, яке набрало законної сили, факту відсутності підстав для визнання довіреності ОСОБА_9 недійсною, має преюдиційне значення при вирішенні питання про наявність або відсутність підстав для перегляду за нововиявленими обставинами рішення Броварського міськрайонного суду від 25 листопада 2013 року.

Вказаним спростовуються доводи касаційної скарги щодо необґрунтованості висновку суду про преюдиційне значення обставин, які були встановлені у судових рішеннях, ухвалених у інших справах.

Судова колегія вважає за необхідне звернути увагу на те, що одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів. Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, новий розгляд справи, провадження у якій було закінчено остаточним рішенням, можливий у зв'язку з нововиявленими обставинами на вимогу сторони провадження лише у разі необхідності виправлення суттєвих помилок правосуддя, коли така процедура застосовується у спосіб, сумісний зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. Принцип юридичної визначеності передбачає повагу до остаточності судових рішень та полягає у тому, щоб жодна сторона не могла вимагати перегляду остаточного та обов'язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі. Відступити від цього принципу є виправданим лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру. (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Желтяков проти України»).

У зв'язку з наведеним, суди першої та апеляційної інстанцій дійшли обґрунтованого висновку, про безпідставність та недоведеність обставин, на які посилається заявник, як на підставу для перегляду рішення місцевого суду.

Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

Доводи касаційної скарги не дають підстав для встановлення судами порушення норм процесуального права, не спростовують висновків судів, викладених у мотивувальних частинах оскаржуваного судового рішення.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін.

Керуючись статтями 400, 401, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

ПОСТАНОВИВ :

Касаційну скаргу ОСОБА_5 залишити без задоволення.

Ухвалу Броварського міськрайонного суду Київської області від 21 листопада 2017 року та постанову апеляційного суду Київської області від 15 січня 2018 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Судді: В. С. Висоцька

В. В.Пророк

І. М.Фаловська