Справа № 604/84/18
Провадження № 2/604/105/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 березня 2018 року сел. Підволочиськ

Підволочиський районний суд Тернопільської області у складі

головуючого - судді Сташківа Н.Б.,

за участю секретаря судового засідання - Кияшко М.З.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

встановив:

ОСОБА_1 звернулася в суд з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, в якій зазначає, що сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі з 29 серпня 1997 року. Від даного шлюбу у них народилося троє дітей: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, та ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3, які проживають з позивачем. Спільне подружнє життя з Відповідачем не склалося через відсутність взаєморозуміння та взаємоповаги один до одного, постійні сварки та суперечки. Позивач вважає, що збереження шлюбу є неможливим та суперечить її інтересам, а тому просить розірвати шлюб, терміну на примирення не надавати, прізвище змінити на дошлюбне.

Сторони, будучи повідомленими про дату і час судового розгляду, в судове засідання не зявилися.

Позивач подала суду заяву з проханням справу слухати у її відсутності, позов задовольнити. Крім того просить залишити дітей проживати з нею.

Відповідач у судове засідання не зявився, не повідомивши про причину неявки, відзиву не подав. За вказаних обставин суд приходить до переконання, що згідно ч. 1 ст. 280 ЦПК України слід ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, оскільки позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Дослідивши матеріали справи, зясувавши фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно зі свідоцтвом про укладення шлюбу серії 1-ИД №279721, виданим 29 серпня 1997 року Городницькою сільською радою, 29 серпня 1997 року зареєстрували шлюб ОСОБА_2 та ОСОБА_6, прізвище дружини після реєстрації шлюбу «Паламар».

Від шлюбу сторони мають трьох спільних дітей, двоє з них неповнолітні: ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, та ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3 (свідоцтва про народження серія І-ИД №053137, видане 10 листопада 2000 року Городницькою сільською радою Підволочиського району Тернопільської області; серія І-ИД №041447, видане 16 квітня 2007 року Скалатською міською радою Підволочиського району Тернопільської області).

Згідно із ст. 24 Сімейного кодексу України шлюб має ґрунтуватись на вільній згоді жінки та чоловіка. При цьому, відповідно до чч. 3 та 4 ст. 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування подружжя до припинення шлюбних стосунків чи їх збереження є неприпустимим і є порушенням права на свободу та особисту недоторканість.

Сімейні відносини між сторонами відсутні. Позивач і Відповідач, враховуючи його неявки до суду, не мають бажання зберегти сімю та дальше перебувати у шлюбі.

Таким чином, суд приходить до висновку, що з огляду на вказані обставини подальше застосування будь-яких заходів щодо примирення подружжя є недоцільним та неефективним і суперечить інтересам сторін.

Відповідно до ч. 1 ст. 110 СК України суд може розірвати шлюб за позовом одного із подружжя.

Отже, встановивши обєктивні підстави для розірвання шлюбу, передбачені ст. 112 СК України, а саме те, що примирення між подружжям неможливе через втрату почуття взаємної любові, фактичне припинення спільних зобовязань щодо піклування про побудову сімейних відносин на почуттях взаємної любові, дружби, взаємодопомоги, утвердження в сімї взаємоповаги, втрату почуття відповідальності, як того вимагає ст. 55 СК України, суд приходить до висновку, що подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, що має важливе значення, бажання зберегти сімю відсутнє, що є підставою для розірвання між ними шлюбу, оскільки перешкод, передбачених ч. 2 ст. 110 СК України, для цього не встановлено.

Діти сторін, які є неповнолітніми, проживають разом із матірю (Позивачем) за адресою: м. Скалат, вул. Наливайка, 16, Підволочиського району, Тернопільської області, що вбачається із позовної заяви.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Позивач при реєстрації шлюбу змінила прізвище на «Паламар», та у своїй заяві зазначила про бажання змінити його на дошлюбне «Гирон».

Таким чином суд приходить до висновку про обгрунтованість позовних вимог, а тому позов слід задовольнити.

Керуючись ст.ст. 13, 247, 263-265, 280-289, 352, 354, 355 ЦПК України, ст.ст. 55, 110, 112, 113 Сімейного кодексу України, суд, -

вирішив:

Позов задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_4, жителькою м. Скалат, вул. Наливайка, 16, Підволочиського району Тернопільської області, ІПН, паспорт серія МС 718393, виданий 10 листопада 2000 року Підволочиським РВ УМВСУ в Тернпоільській області) та ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_5, жителем ІНФОРМАЦІЯ_6), зареєстрований Городницькою сільською радою 29 серпня 1997 року, запис №2.

Після розірвання шлюбу громадянці ОСОБА_1 змінити прізвище на дошлюбне - «Гирон».

Копію рішення суду після набрання ним законної сили надіслати до Підволочиського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Тернопільській області.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя Сташків Н.Б.