ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-во/753/93/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" червня 2018 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Колесника О.М.

за участю секретаря Заболотної Л.Г.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника ОСОБА_2 яка діє в інтересах ОСОБА_3 про виправлення описки у виконавчому листі та у рішенні Дарницького районного суду м. Києва від 02.03.2018 у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, 3-ті особи: служба у справах дітей Дарницької районної у м. Києві державної адміністрації, служба у справах дітей та сім'ї Броварської районної державної адміністрації Київської області про позбавлення батьківських прав, стягнення аліментів на утримання малолітньої дитини, -

ВСТАНОВИВ:

До Дарницького районного суду м. Києва надійшла заява представника ОСОБА_2 яка діє в інтересах ОСОБА_3 про виправлення описки у виконавчому листі та у рішенні Дарницького районного суду м. Києва від 02.03.2018 у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, 3-ті особи: служба у справах дітей Дарницької районної у м. Києві державної адміністрації, служба у справах дітей та сім'ї Броварської районної державної адміністрації Київської області про позбавлення батьківських прав, стягнення аліментів на утримання малолітньої дитини, в якій просила виправити описку у резолютивній частині рішення та у виконавчому листі, а саме, у назві населеного пункту останнього відомого місця проживання та реєстрації відповідача замість «с. Сміле, Коропського району Чернігівської області» зазначити «с. Деснянське, Коропського району, Чернігівської області».

Сторони у судове засідання не з'явились, про місце та розгляду заяви повідомлені судом належним чином. Неявка сторін у судове засідння не є перешкодою для розгляду даного питання, а відтак, суд за вважає можливе проводити судове засідання у їх відсутність.

Дослідивши матеріали справи та матеріали заяви, судом встановлено наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Згідно ч. 1 ст. 432 ЦПК України, суд, який видав виконавчий документ, може за заявою стягувача або боржника виправити помилку, допущену при його оформленні або видачі, чи визнати виконавчий документ таким, що не підлягає виконанню.

Заочним рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 02 березня 2018 року позовні вимоги ОСОБА_3 - задоволено. Позбавлено ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця м. Умані, Черкаської області, громадянина України, проживаючого у Чернігівській області, Коропському районі, с. Сміле батьківських прав щодо його малолітньої дитини: сина - ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3, уродженця м. Києва. Стягнуто з ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця м. Умані, Черкаської області, громадянина України, проживаючого у Чернігівській області, Коропському районі, с. Сміле на користь ОСОБА_3 аліменти на утримання малолітньої дитини: сина - ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3 в розмірі 1500 грн. щомісяця, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 1.06.2017 року і до досягнення ним повноліття.

На виконання вищевказаного рішення суду, 19 квітня 2018 року Дарницьким районним судом м. Києва було видано два виконавчі листи за № 753/10273/17.

Пунктом 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі» передбачено, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які пливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Крім того, описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Представник позивача ОСОБА_2 при зверненні до суду із заявою, надає довідку Коропської районної державної адміністрації Чернігівської області та посилається на те, що відповідач ОСОБА_6 був зареєстрований за адресою: Чернігівська область, Коропський район, с. Деснянське (Свердловка), проте на даний час на території сільської ради не проживає.

Однак, як вбачається із матеріалів справи, позивач зазначила у позовній заяві адресу місця проживання відповідача ОСОБА_4 у с. Сміле, (Свердловка), Чернігівської області, Коропського району, що також підтверджується копією його паспорта, у якій зазначено с. Свердловка. Окрім того, судом перед відкриттям провадження у справі було направлено запит про реєстрацію місця проживання відповідача за вказаною адресою, у відповідь на який повідомлено суд, що ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрованим або знятим з реєстрації місця проживання по м. Чернігову та Чернігівській області не значиться. Таким чином, останнє відоме місце реєстрації відповідача ОСОБА_4 слід вважати саме: с. Свердловка, Чернігівська область, Коропський район, у зв'язку з чим, описок у рішенні суду та у виконавчих листах судом не допускалось.

За встановлених обставин, суд вважає, що у задоволенні заяви про виправлення описки у заочному рішенні Дарницького районного суду м. Києва від 02 березня 2018 року та у виконавчих листах 753/10273/17 відмовити.

Керуючись ст.ст. 260, 269, 432 ЦПК України, суд, -

У ХВАЛИВ:

У задоволенні заяви представника ОСОБА_2 яка діє в інтересах ОСОБА_3 про виправлення описки у виконавчому листі та у рішенні Дарницького районного суду м. Києва від 02.03.2018 у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, 3-ті особи: служба у справах дітей Дарницької районної у м. Києві державної адміністрації, служба у справах дітей та сім'ї Броварської районної державної адміністрації Київської області про позбавлення батьківських прав, стягнення аліментів на утримання малолітньої дитини - відмовити.

Ухвалу може бути оскаржено до Дарницького районного суду м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СУДДЯ: О.М. КОЛЕСНИК