ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/8090/18
провадження № 2/753/5227/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" травня 2018 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Колесник О.М. розглянувши заяву представника ОСОБА_2 - адвоката ОСОБА_3 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Дарницької районної у м. Києві державної адміністрації, треті особи: ОСОБА_4, ОСОБА_5 про скасування наказу про приватизацію квартири та визнання недійсним свідоцтво про право власності на квартиру,-

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до Дарницької районної у м. Києві державної адміністрації , треті особи: ОСОБА_4, ОСОБА_5 про скасування наказу про приватизацію квартири та визнання недійсним свідоцтво про право власності на квартиру.

Разом з позовною заявою представник позивача ОСОБА_2 - адвокат ОСОБА_3 подала до суду заяву про забезпечення позову, в якій просила забезпечити позов шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 яка зареєстрована за ОСОБА_6 Олександровчим. В обґрунтування заяви зазначає, предметом спору є трьохкімнатна квартира АДРЕСА_1, була приватизована на одну особу - малолітнього ОСОБА_8 за заявою його матері ОСОБА_5, наданою органу приватизації 14 березня 2017 року. Попередньо, з 12 липня 1994року даній квартирі були також зареєстровані позивач, ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, разом із його братом - близнюком, ОСОБА_4 Заочним рішення Дарницького районного суду міста Києва від 07 жовтня 2014 року по справі № 753/10229/14-ц, ОСОБА_2 та ОСОБА_4 було визнано такими, що втратили право користування жилим приміщенням, а саме квартирою АДРЕСА_1 та згодом знято з реєстраційного обліку.Дане заочне рішення наразі скасовано.Під час подання заяви про приватизацію, ОСОБА_5 свідомо приховала від органу приватизації інформацію проте, що позивача та його брата, ОСОБА_4, на підставі заочного рішення Дарницького районного суду міста Києва від 07 жовтня 2014 року було визнано такими, що втратили право користування квартирою та згодом знято з реєстраційного обліку. Після того, як позивач звернувся до суду із заявою про перегляд зазначеного заочного рішення, яким його та його брата, безпідставно та за їх відсутності визнали такими, що втратили право користування квартирою, ОСОБА_5 приватизувала квартиру на свого сина, фактично позбавив позивача та його брата надії мати своє житло. В зв'язку із цим, за час поки позивачем та його братом буде відновлено належне їм право на житло, ОСОБА_5 зможе квартиру відчужити, отже є підстави вважати, що невжиття заходів забезпечення позову, може зробити неможливим виконання рішення.

Вивчивши матеріали заяви, суд вважає, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. ч. 1,2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред'явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

У відповідності до п. 1, ч. 1, ст. 150 ЦПК України позов забезпечується зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи інших осіб.

Згідно із п. 1 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 22 грудня 2006 року забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог. А п. 4 даної постанови визначено, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з'ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

З урахуванням предмету спору та співмірності обраного виду забезпечення позову із заявленими позивачем вимогами, суддя вважає за доцільне заяву задовольнити та забезпечити позов шляхом накладення арешту квартиру № 136 у будинку №5-є по проспекту М. Бажана в м. Києві.

Керуючись ст.ст. 149-153, 260, 353 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Заяву представника ОСОБА_2 - адвоката ОСОБА_3 про забезпечення позову - задовольнити.

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 яка належить на праві власності ОСОБА_8, реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна 000.

Ухвала про забезпечення позову підлягає негайному виконанню в порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не були вручені у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: О.М. Колесник