Ухвала

Іменем України

22 березня 2018 року

м. Київ

справа № 758/14638/16-ц

провадження № 61 - 12847 ск 18

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Луспеника Д. Д. (суддя-доповідач), Гулька Б. І.,

Черняк Ю. В. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_4 на ухвалу апеляційного суду м. Києва від 10 січня 2018 року у справі за позовом ОСОБА_5, ОСОБА_6 до Ради адвокатів України в особі Національної асоціації адвокатів України, Голови Ради адвокатів України, Національної асоціації адвокатів України - ОСОБА_8, Організаційного комітету з проведення конференції адвокатів міста Києва, треті особи: Рада адвокатів міста Києва в особі Голови - Рябенка П. К., Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури міста Києва в особі голови - Орлова І. Ф., Ревізійна комісія адвокатів міста Києва в особі Голови - Вилкова СергіяВалентиновича про визнання нечинними та незаконними рішень і розпоряджень,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_5, ОСОБА_6 звернулися до суду з позовом до Ради адвокатів України в особі Національної асоціації адвокатів України, Голови Ради адвокатів України, Національної асоціації адвокатів України - ОСОБА_8, Організаційного комітету з проведення конференції адвокатів міста Києва про визнання нечинними та незаконними рішень і розпоряджень.

Рішенням Подільського районного суду м. Києва від 16 червня 2017 року позовні вимоги задоволено.

Визнано нечинним з моменту прийняття рішення Ради адвокатів України від 11 червня 2016 року № 155 «Про скликання позачергової конференції адвокатів міста Києва, затвердження Порядку висування та обрання делегатів конференції адвокатів міста Києва, Регламенту Конференції адвокатів міста Києва та встановлення квоти представництва».

Визнано нечинним з моменту прийняття рішення Ради адвокатів України від 13 вересня 2016 року № 191 «Щодо питань, які виникли у зв'язку з проведенням Конференції адвокатів міста Києва 6 серпня 2016 року».

Визнано нечинним з моменту прийняття розпорядження Голови Ради адвокатів України від 13 липня 2016 року № 61 «Про доповнення складу Організаційного комітету з проведення конференції адвокатів міста Києва».

Визнано нечинним з моменту прийняття рішення Організаційного комітету з проведення конференції адвокатів міста Києва від 22 липня 2016 року

№2 «Про заходи організаційно - технічного забезпечення проведення Конференції адвокатів міста Києва».

Визнано нечинним з моменту прийняття рішення Ради адвокатів України від 17 листопада 2016 року № 266 «Щодо питань, які виникли у зв'язку з проведенням Конференції адвокатів міста Києва 5 листопада 2016 року» та № 267 «Про розгляд інформації звернення щодо відновлення адвокатського самоврядування в м. Києві і набуття статусу адвоката окремими особами».

Не погодившись з ухваленим рішенням, Радою адвокатів України в особі Національної асоціації адвокатів України подано апеляційну скаргу.

У січні 2018 року до апеляційного суду м. Києва надійшла заява ОСОБА_4 про приєднання до апеляційної скарги Ради адвокатів України в особі Національної асоціації адвокатів України на рішення Подільського районного суду м. Києва від 16 червня 2016 року.

Ухвалою апеляційного суду м. Києва від 10 січня 2018 року заяву

ОСОБА_4 про приєднання до вищевказаної скарги повернуто заявнику.

У березні 2018 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга

ОСОБА_4 на ухвалу апеляційного суду м. Києва від 10 січня 2018 року.

У касаційній скарзі ОСОБА_4, посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить скасувати ухвалу суду апеляційної інстанції та вирішити питання щодо залучення його до участі в апеляційному провадженні.

У відкритті касаційного провадження слід відмовити з таких підстав.

Згідно з частиною першою статті 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 44 ЦПК України, подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами.

Згідно з частиною третьою статті 44 ЦПК України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Відповідно до частин першої, другої статті 363 ЦПК України, учасники справи мають право приєднатися до апеляційної скарги, поданої особою, на стороні якої вони виступали. До апеляційної скарги мають право приєднатися також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов'язки.

Заяву про приєднання до апеляційної скарги може бути подано до початку розгляду справи в суді апеляційної інстанції.

Згідно з частиною другою статті 368 ЦПК України, розгляд справ у суді апеляційної інстанції починається з відкриття першого судового засідання.

Повертаючи ОСОБА_4 заяву про приєднання до апеляційної скарги Ради адвокатів України в особі Національної асоціації адвокатів України на підставі статті 44, 363, 368 ЦПК України, апеляційний суд вірно виходив із того, що заява ОСОБА_4 про приєднання до апеляційної скарги Ради адвокатів України в особі Національної асоціації адвокатів України подана після початку розгляду справи в апеляційному суді.

Крім того, ОСОБА_4 13 грудня 2017 року вже звертався із аналогічною заявою про приєднання до апеляційної скарги Ради адвокатів України в особі Національної асоціації адвокатів України на рішення Подільського районного суду м. Києва від 16 червня 2016 року, яку ухвалою апеляційного суду м. Києва від 14 грудня 2017 року було повернуто заявнику.

Отже, виходячи з конкретних обставин справи, апеляційний суд правильно виходив із того, що заявник зловживав процесуальними правами.

Доводи касаційної скарги про те, що 21 грудня 2017 року колегія суддів заявила самовідвід у повному складі і справу направлено для визначення нового складу суддів системою автоматизованого розподілу та посилання на частину дванадцяту статті 33 ЦПК України про те, що у разі зміни складу суду на стадії підготовчого провадження розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом; у разі зміни складу суду на стадії розгляду справи по суті суд повторно розпочинає розгляд справи по суті, крім випадку, коли суд ухвалить рішення про повторне проведення підготовчого провадження не свідчать про незаконність ухвали апеляційного суду, оскільки, дійсно, у такій ситуації розгляд справи починається спочатку, проте це не означає, що заявник вперше подав заяву про приєднання до вже поданої й прийнятої апеляційної скарги іншої особи, так як ухвала апеляційного суду

від 14 грудня 2017 року про повернення йому такої заяви є чинною і свідчить про те, він вже реалізував своє процесуальне право.

Відповідно до вимог частини другої статті 389 ЦПК України підставами для касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Згідно з положеннями пункту 5 частини другої статті 394 ЦПК України суд в порядку, передбаченому частинами четвертою, п'ятою цієї статті, відмовляє у відкритті касаційного провадження, якщо касаційна скарга є необґрунтованою.

Відповідно до пункту 2 частини четвертої статті 394 ЦПК України у справі з ціною позову, що не перевищує п'ятиста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (крім справ, які відповідно до цього Кодексу розглядаються за правилами загального позовного провадження), а також у випадку оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо: правильне застосовування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Із змісту касаційної скарги, оскаржуваного судового рішення та доданих до касаційної скарги матеріалів убачається, що вона є необґрунтованою, правильне застосовування норм права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення, а наведені в ній доводи не дають підстав для висновків щодо незаконності та неправильності судового рішення.

Керуючись пунктом 5 частини другої, частинами четвертою, п'ятою та шостою статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

У Х В А Л И В :

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_4 на ухвалу апеляційного суду м. Києва від 10 січня

2018 року у справі за позовом ОСОБА_5, ОСОБА_6 до Ради адвокатів України в особі Національної асоціації адвокатів України, Голови Ради адвокатів України, Національної асоціації адвокатів України - ОСОБА_8, Організаційного комітету з проведення конференції адвокатів міста Києва, треті особи: Рада адвокатів міста Києва в особі Голови - Рябенка П. К., Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури міста Києва в особі голови - Орлова І. Ф., Ревізійна комісія адвокатів міста Києва в особі Голови - Вилкова Сергія Валентиновича про визнання нечинними та незаконними рішень і розпоряджень відмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді Д. Д. Луспеник

Б. І. Гулько

Ю.В.Черняк