_______________________________________________________________________________________________________________________
справа № 520/9847/18
провадження № 2/520/5572/18
УХВАЛА

про відкладення розгляду справи по суті

та продовження строку вчинення процесуальних дій

03.12.2018 року м. Одеса

Київський районний суд м. Одеси у одноособовому складі: головуючий суддя Літвінова І.А., вирішуючи питання щодо подальшого провадження у цивільній справі № 520/9847/18 за позовом Приватного акціонерного товариства страхова компанія «Теком» (, юридична адреса: п/і 65005, м. Одеса, вул. Михайлівська, 44, п/р 3801 у Акціонерному банку «Південний», МФО 328209) до ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1) про стягнення 15616, 40 грн.,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою суду від 14.08.2018 відкрито провадження у цивільній справі № 520/3245/18 за позовною заявою Приватного акціонерного товариства страхова компанія «Теком» (, юридична адреса: п/і 65005, м. Одеса, вул. Михайлівська, 44, п/р 3801 у Акціонерному банку «Південний», МФО 328209) до ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1) про стягнення 15616, 40 грн.

Розгляд справи призначено провести в порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи. Цією ж ухвалою відповідачу встановлено строк для подання відзиву на позов, заперечень проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження чи клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін.

До цього часу процесуальних дій у справі з боку суду не вчинялось у зв'язку з перебуванням головуючого у відпустці з 03.09.2018 по 02.11.2018 року та наступною робочою завантаженістю судді.

Суд зазначає, що діючими нормами закону не передбачена можливість зупинення провадження у справі на час перебування у відпустці суддів. Право на відпочинок є правом, гарантованим кожному громадянину України статтею 45 Основного Закону Конституції України.

В свою чергу законодавець встановив захисну норму від порушення строків розгляду справи.

Так, відповідно до частини сьомої статті 33 ЦПК України невирішені судові справи за вмотивованим розпорядженням керівника апарату суду, що додається до матеріалів справи, передаються для повторного автоматизованого розподілу справ виключно у разі, коли суддя (якщо справа розглядається одноособово) або суддя-доповідач із складу колегії суддів (якщо справа розглядається колегіально) у передбачених законом випадках не може продовжувати розгляд справи більше чотирнадцяти днів, що може перешкодити розгляду справи у строки, встановлені цим Кодексом.

Тривалість відпустки суддів не є закритою інформацією та може бути одержана заінтересованою особою, як у працівників апарату суду так і судді.

Позивач, як і інші учасники цивільної справи № 520/10263/17, з подібними запитами та заявами до суду не звертались, скориставшись наданим їм правом на власний розсуд.

Станом на цей час встановлено, що позивач та відповідач ухвалу суду від 14.08.2018 року одержали 31.08.2018 року, що підтверджено рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення.

Позивач будь-яких заяв по суті справи чи з процесуальних питань не надавав.

Від відповідача до суду надійшло дві заяви (вхід. № 32360 від 03.09.2018 та вхід. № 43549 від 05.11.2018).

При ознайомлені із змістом заяв встановлено, що спрямовані вони на доведення суду незгоди відповідача із пред'явленим до нього позову. Відповідач посилається на те, що його відповідальність була застрахована Страховою компанією «Княжа» із лімітом відповідальності на суму 200 000 грн. Відповідач зазначає, що спричинена ним шкода не перевищує вказаної суми. Також із змісту заяв вбачається, що відповідач не погоджується із доказами, наданими позивачем на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги.

У позовній заяві позивач підтверджує, що цивільно-правова відповідальність відповідача, як водія транспортного засобу, була застрахована у ПрАТ «УСК «Княжа», яка 30.10.2017 року сплатила ПрАТ СК «Теком» страхове відшкодування у розмірі 42 831, 32 грн. (суму матеріального збитку (з урахуванням коефіцієнту фізичного зносу) згідно Висновку експерта № 5920, складеного 22.05.2017 року). При цьому правовою підставою проведення відшкодування у вказаному порядку та розмірі позивач зазначає статтю 29 Закону України «Про обов'язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» (далі - Закону).

Згідно з висновком експерта, на який посилається позивач, вартість відновлювального ремонту складала 60849,37 грн., вартість матеріального збитку -42831,32 грн.

Відповідно до п. 22.1 статті 22 Закону у разі настання страхового випадку страховик у межах страхових сум, зазначених у страховому полісі, відшкодовує у встановленому цим Законом порядку оцінену шкоду, заподіяну внаслідок дорожньо-транспортної пригоди життю, здоров'ю, майну третьої особи.

Статтею 29 цього Закону передбачено, що у зв'язку з пошкодженням транспортного засобу відшкодовуються витрати, пов'язані з відновлювальним ремонтом транспортного засобу з урахуванням зносу, розрахованого у порядку, встановленому законодавством, включаючи витрати на усунення пошкоджень, зроблених навмисно з метою порятунку потерпілих внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, з евакуацією транспортного засобу з місця дорожньо-транспортної пригоди до місця проживання того власника чи законного користувача транспортного засобу, який керував транспортним засобом у момент дорожньо-транспортної пригоди, чи до місця здійснення ремонту на території України. Якщо транспортний засіб необхідно, з поважних причин, помістити на стоянку, до розміру шкоди додаються також витрати на евакуацію транспортного засобу до стоянки та плата за послуги стоянки.

Відшкодування матеріального збитку у розмірі 42831,32 грн. проведено ПрАТ «Українська страхова компанія «Княжа Вієнна Іншуранс Груп», яка позивачем до кола учасників справи не включена.

У відповідності до ч. 3 ст. 42 ЦПК України, якщо суд при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення суду може вплинути на права та обов'язки осіб, що не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Згідно з ч. 6 ст. 42 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог, мають процесуальні права і обов'язки, встановлені статтею 43 цього Кодексу.

За положеннями статті 181 ЦПК України треті особи також мають право надати пояснення щодо позову або відзиву, із викладенням своїх аргументів і міркувань на підтримку або заперечення проти позову.

У частині четвертій цієї статті визначений обов'язок суду встановити такий строк, який дозволить третій особі підготувати свої міркування, аргументи та відповідні докази та надати пояснення до позову або відзиву, а іншим учасникам справи - отримати відповідь на такі пояснення завчасно до початку розгляду справи по суті.

Суд констатує відсутність процесуальних умов для початку розгляду по суті цивільної справи № 520/9847/18, враховуючи вище встановлені обставини.

Крім того, станом на 03.12.2018 відсутнє підтвердження одержання копій заяв відповідача позивачем, що позбавило суд можливості встановити початок перебігу строку на надання позивачем відповіді на заяви відповідача, у яких він виклав свій відзив на позов та надав заперечення проти достовірності та достатності доказів, наданих позивачем.

Проаналізувавши обставини цивільної справи № 520/9847/18, суд доходить висновку про необхідність здійснення провадження та встановлення порядку розгляду цієї справи, виходячи в першу чергу із забезпечення її учасникам належних умов для реалізації їх процесуальних прав.

Суд наголошує, що суд та учасники судового процесу зобов'язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ст. 2 ЦПК).

Однією із основних засад (принципів) цивільного судочинства є верховенство права.

Згідно з частиною першою статті 3 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України «Про міжнародне приватне право», законів України, що визначають особливості розгляду окремих категорій справ, а також міжнародних договорів, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України.

Статтею 8 Конституції України встановлено, що Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй.

За приписами статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Не допущення звуження змісту та обсягу існуючих прав і свобод при прийнятті нових законів або внесенні змін до чинних законів задеклароване статтею 22 Конституції.

Законом України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» Цивільний процесуальний кодекс України набув чинності новою редакцією. Однією з новел Кодексу є можливість розгляду цивільних справ в спрощеному проваджені без проведення судового засідання без повідомлення учасників справи.

Частиною п'ятою статті 4 цього Кодексу встановлено, що жодна особа не може бути позбавлена права на участь у розгляді своєї справи у визначеному цим Кодексом порядку.

Участь сторін у розгляді справи у випадку спрощеного провадження без проведення судового засідання без повідомлення учасників справи реалізується шляхом заяв по суті справи, до яких відносяться позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву, у яких учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору і в разі необхідності додають докази.

Право учасників справи на подання заяв по суті справи встановлене частиною 4 статті 174 ЦПК України.

Наведене вказує, що через подання вказаних заяв учасники справи реалізують принцип змагальності сторін.

Суд наголошує, що саме засада змагальності опосередковано, через її контролюючу функцію, є гарантом законності, об'єктивності, неупередженості та повноти судового розгляду справи.

Захищене статтею 6 Європейської конвенції з прав людини право на справедливий судовий розгляд також передбачає право на змагальність провадження. Кожна сторона провадження має бути поінформована про подання та аргументи іншої сторони та має отримувати нагоду коментувати чи спростовувати їх.

Принцип змагальності процесу означає, що кожній стороні повинна бути надана можливість ознайомитися з усіма доказами та зауваженнями, наданими іншою стороною, і відповісти на них (Рішення у справі «Ruiz-Mateos проти Іспанії», від 23 червня 1993 року, заява № 12952/87, п. 63).

Дія принципу змагальності ґрунтується на переконанні: протилежність інтересів сторін найкраще забезпечить повноту матеріалів справи через активне виконання сторонами процесу тільки їм притаманних функцій. Принцип змагальності припускає поєднання активності сторін у забезпеченні виконання ними своїх процесуальних обов'язків із забезпеченням судом умов для здійснення наданих їм прав. При цьому, важливим є встановлення оптимального співвідношення активності сторін та активності суду.

В рішеннях де Європейський суд з прав людини дійшов висновку про порушення ст. 6 Конвенції, зазначено таке: Суд відзначає, що одним із складників справедливого судового розгляду в розумінні п. 1 статті 6 є право на змагальне провадження; кожна сторона, в принципі, має отримати нагоду не лише бути поінформованою про будь-які докази, які потрібні для того, щоб виграти справу, але також має знати про всі докази чи подання, які представлені або зроблені в цілях впливу на думку суду, і коментувати їх (рішення у справах «Лобо Мачадо проти Португалії» (Lobo Machado v. Portugal) і «Фермьойлєн проти Бєльгії» (Vermeulen v. Belgium) від 20 лютого 1996 р., 1996-I, сс. 206-07, п. 31 і п. 23, п. 33, відповідно, та рішення у справі «Нідерост-Губер проти Швейцарії» (Niderost Huberv. Switzerland) від 18 лютого 1997 р., Reports 1997-I, с. 108, п. 24).

Суд має пересвідчитися, чи провадження в цілому, включаючи спосіб збирання доказів, було справедливим, як того вимагає п. 1 статті 6 (рішення у справі «Шенк проти Швейцарії» (Schenk v. Switzerland) від 12 липня 1988 р., серія A № 140, с. 29, п. 46).

Суд констатує порушення у цивільній справі № 520/9847/18 процесуальних строків, визначених статтею 279 ЦПК України, але наголошує на пріоритетності встановлення судової процедури, яка має на меті сприянню реалізації права сторін на змагальність, рівність перед законом та справедливий суд протягом розумного строку.

Згідно зі статтею 121 ЦПК України суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій. Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню цивільного судочинства.

За правилами частини першої статті 11 ЦПК України суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов'язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Керуючись Конституцією України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст.ст. 1-4, ст. 10, ч. 1, 11, ч. 1 ст. 76, ч. 1 ст. 77, ч. 2 ст. 78, ч. 1 ст. 120, ч. 1 ст. 123, ч. 5 ст. 124, ч. 1 ст. 126, ст. 127, ч. 4, 174, ст. 185, ч. 1 ст. 187, 279 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Відкласти розгляд справи по суті та продовжити строк вчинення процесуальних дій учасниками цивільної справи № 520/9847/18 за позовом Приватного акціонерного товариства страхова компанія «Теком» (, юридична адреса: п/і 65005, м. Одеса, вул. Михайлівська, 44, п/р 3801 у Акціонерному банку «Південний», МФО 328209) до ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1) про стягнення 15616, 40 грн.

Зобов'язати відповідача надати суду копію страхового полісу ПРАТ УСК «КНЯЖА ВИЕННА ИНШУРАНС ГРУП».

Витребувати з канцелярії Київського районного суду м. Одеси до огляду справу № 520/4993/17.

Залучити за ініціативою суду у якості третьої особи ПРАТ УСК «КНЯЖА ВИЕННА ИНШУРАНС ГРУП» (код ЕДРПОУ 24175269; місцезнаходження: 04050, м. Київ, вул. Глибочтцька, 44 ).

Зобов'язати позивача не пізніше двох днів з дня вручення копії цієї ухвали направити третій особі ПРАТ УСК «КНЯЖА ВИЕННА ИНШУРАНС ГРУП» копії позовної заяви з додатками, а докази такого направлення надати суду.

Роз'яснити третій особі, що вона має процесуальні права і обов'язки, встановлені статтею 43 цього Кодексу, а саме: ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти; оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках; користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинна подати суду докази разом з поданням письмових пояснень третьої особи.

Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 ЦПК України. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Сторони, треті особи та їхні представники за їхньою згодою, в тому числі за власною ініціативою, якщо інше не встановлено цим Кодексом, можуть бути допитані як свідки про відомі їм обставини, що мають значення для справи у порядку статті 93 ЦПК України.

Судові витрати третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, стягуються на її користь із сторони, визначеної відповідно до вимог статті 141 ЦПК України, залежно від того заперечувала чи підтримувала така особа заявлені позовні вимоги.

Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Встановити третій особі ПРАТ УСК «КНЯЖА ВИЕННА ИНШУРАНС ГРУП» строк подання пояснень щодо позову або відзиву - десять днів з дня одержання від позивача копії позовної із додатками.

Роз'яснити третій особі, що у поясненнях третьої особи щодо позову або відзиву третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, викладає свої аргументи і міркування на підтримку або заперечення проти позову. Пояснення третьої особи підписуються третьою особою або її представником. До пояснень третьої особи застосовуються правила, встановлені частинами третьою - шостою статті 178 ЦПК України.

Копія пояснень та доданих до них документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) пояснень до суду.

До пояснень додаються:1) докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення третьої особи, якщо такі докази не надані позивачем;2) документи, що підтверджують надіслання (надання) пояснень і доданих до нього доказів іншим учасникам справи. До пояснень, підписаних представником третьої особи, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника.

Попередити третю особу, що у разі ненадання пояснень у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Вступ у справу третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, не тягне за собою розгляду справи спочатку.

Витребувати у ПРАТ УСК «КНЯЖА ВИЕННА ИНШУРАНС ГРУП» копії страхової справи ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 (ІПН НОМЕР_1; адреса: АДРЕСА_1).

Копію цієї ухвали направити відповідачу.

Позивачу та третій особі разом із копіями заяв відповідача вхід. № 32360 від 03.09.2018 та вхід. № 43549 від 05.11.2018.

Роз'яснити позивачу та третій особі право надати відповідь та пояснення на заяви по суті справи відповідача протягом десяти днів з дня одержання цієї ухвали.

Копія відповіді на відзив та доданих до неї документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду.

До відповіді на відзив додаються: докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

Копії доказів доданих до відповіді на відзив засвідчуються у відповідності до статті 95 ЦПК України із зазначенням осіб, у яких знаходяться оригінали цих копій.

Попередити позивача, що у разі ненадання відповіді на відзив у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Роз'яснити учасникам справи, що у відповідності до статті 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк. Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов'язку вчинити відповідну процесуальну дію.

Роз'яснити учасникам справи, якщо в результаті ухвалення судового рішення сторона може набути право стосовно третьої особи або третя особа може пред'явити вимоги до сторони, така сторона зобов'язана сповістити цю особу про відкриття провадження у справі і подати до суду заяву про залучення її до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору. До такої заяви повинні бути додані докази про направлення її копії особі, про залучення якої як третьої особи подана заява.

Попередити учасників справи про те, що у разі розгляду справи без повідомлення третьої особи про розгляд справи обставини справи, встановлені судовим рішенням, не будуть мати юридичних наслідків при розгляді позову, пред'явленого стороною, яка брала участь у цій справі, до цієї третьої особи або позову, пред'явленого цією третьою особою до такої сторони.

Роз'яснити відповідачу, що згідно з частиною першою статті 59 Конституції України кожен має право на правову допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно.

Питання надання безоплатної правової допомоги на сьогодні врегульовано Законом України «Про безоплатну правову допомогу» (далі - Закон), який набрав чинності 9 липня 2011 року.

Так, Законом передбачено надання безоплатної первинної та вторинної правової допомоги.

Безоплатна первинна правова допомога включає такі види правових послуг, як забезпечення доступу до правової інформації; надання консультацій і роз'яснень з правових питань; складення заяв, скарг та інших документів правового характеру (крім документів процесуального характеру); надання допомоги в забезпеченні доступу особи до вторинної правової допомоги та медіації.

Отримати таку допомогу має право кожен. Відповідно до Закону надають первинну правову допомогу в межах компетенції міністерства, інші центральні органи виконавчої влади; їх територіальні органи в областях, районах та містах; обласні та районні державні адміністрації; міські державні адміністрації у містах Києві та Севастополі; сільські, селищні та міські ради; обласні та районні ради. Отримати безоплатну первинну правову допомогу також можна у громадських приймальнях, консультативних пунктах, які діють при місцевих державних адміністраціях; центрах соціальних служб для сім'ї, дітей та молоді, виконавчих органах районних, міських рад; виїзних консультаційних пунктах для надання правової допомоги громадянам віддалених районів сільської місцевості; органах юстиції; центрах правової інформації та консультацій, створених при благодійних фондах, громадських організаціях, а також юридичних клініках, які створюються при юридичних факультетах вищих навчальних закладів III-IV рівнів акредитації. Адреси громадських приймальнь з надання правової допомоги малозабезпеченим верствам населення: Регіональний центр з надання безоплатної вторинної правової допомоги в Одеській області Адреса: вул. Льва Толстого, 6, м. Одеса, 65023, Україна Єдиний телефонний номер системи безоплатної правової допомоги: 0-800-213103 Електронна адреса: Веб-сайт: http://odesa.legalaid.gov.ua/ua/ Директор: Клішина Світлана Олександрівна. Що стосується безоплатної вторинної правової допомоги, то її, на відміну від первинної, мають право отримувати лише окремі категорії осіб, визначені Законом, з урахуванням двох критеріїв - критерію малозабезпеченості та належності до тих категорій осіб, для яких законами вже закріплено право на безоплатну правову допомогу. Відповідно до критерію малозабезпеченості Закон надає право на безоплатну вторинну правову допомогу особам, середньомісячний сукупний дохід сім'ї яких нижчий суми прожиткового мінімуму, розрахованого та затвердженого відповідно до Закону України «Про прожитковий мінімум» для осіб, які належать до основних соціальних і демографічних груп населення та інвалідам, які отримують пенсію або допомогу, що призначається замість пенсії, у розмірі менше двох прожиткових мінімумів для непрацездатних осіб. Безоплатну вторинну правову допомогу, що включатиме наступні види правових послуг: захист від обвинувачення, здійснення представництва інтересів осіб, що мають право на
безоплатну вторинну правову допомогу, в судах, інших державних органах, органах місцевого самоврядування, перед іншими особами, а також складення документів процесуального характеру, надають утворені за рішенням Міністерства юстиції центри з надання безоплатної вторинної правової допомоги. Адреси центрів з надання безоплатної вторинної правової допомоги: Громадська приймальна при головному територіальному управлінні юстиції: м. Одеса, вул. Б. Хмельницького, 34 Контактний телефон: , Графік роботи громадської приймальні: Понеділок - четвер з 10:00 до 17:00, п'ятниця з 10:00 до 16:00. Обідня перерва з 13:00 до 14:00

Ухвала набирає законної сили негайно.

Ухвала окремо від рішення суду апеляційному оскарженню не підлягає.

Ухвала надсилається до Єдиного державного реєстру судових рішень в день її складання. З текстом ухвали можна ознайомитись за веб-адресою: www.reyestr.court.gov.ua.

Можливість отримати інформацію щодо справи, що розглядається, учасники справи мають на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет. Веб-адреса сторінки: http://ki.od.court.gov.ua.

Суддя Літвінова І. А.