Справа № 369/6832/17
Провадження № 2/369/818/18
18.05.2018 м. Київ
Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:
головуючого судді Усатова Д.Д.,
за участі секретарів Кузьменка П.О., Ярмак О.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Києво-Святошинського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_2,Публічне акціонерне товариство « Альфа-Банк», про скасування постанови щодо арешту майна,
Позивач звернувся з позовом до відповідача про звільнення майна з під арешту та скасування заборони на його відчуження, посилаючись на те, що На мою адресу с. Крюківщина, вул.Андріївська,9, Києво-Святошинський р-н, надійшла постанова ВП №52221549 від 12.09.2016 року видана заступником начальника Києво-Святошинський районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області ОСОБА_3 про арешт майна боржника ОСОБА_4 від 12.09.2016 року на користь ПАТ «Альфа-Банк».
Приватний нотаріус ОСОБА_2видав виконавчий напис щодо стягнення грошових коштів з ОСОБА_4
В судове засідання позивач не зявилась, подала через канцелярію суду заяву про слухання справи у її відсутності.
Представник відповідача в судове засідання не зявився з невідомих причин, про дату судового засідання повідомлений належним чином.
Третя особа Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_2 в судове засідання не зявився з невідомих причин, про дату судового засідання повідомлена належним чином.
Представник третьої особи ПАТ Альфа банк .в судове засідання не зявився з невідомих причин, про дату судового засідання повідомлена належним чином.
Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини, які регулюються нормами цивільно-процесуального законодавства та Законом України «Про виконавче провадження».
За змістом ч. 1 ст. 16 ЦК України, ч. 1 ст. 4 ЦПК України, в редакції Закону № 2147-VIII від 03 жовтня 2017 року, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів, а також за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Аналіз наведених норм цивільного законодавства України дає підстави для висновку про те, що у разі будь-яких обмежень у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном власник має право вимагати усунення відповідних перешкод, у тому числі шляхом звернення до суду за захистом свого майнового права, зокрема, із позовом про усунення перешкод у користуванні власністю, якими є арешт майна.
Відповідно до ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном.
У той же час позов про зняття арешту з майна може бути пред'явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно).
Обов'язковою умовою для вирішення питання про скасування арешту необхідно встановлення обставин додержання відповідною службовою особою вимог закону про опис та арешт майна, зокрема, чи правильно перелічено майно, у тому числі чи не описано те майно, на яке стягнення не може бути звернене за виконавчими документами або може бути звернене лише в передбачених законодавством випадках, правову підставу для арешту майна (рішення суду, напис нотаріуса та інше).
Як встановлено в судовому засіданні, на адресу с. Крюківщина, вул.Андріївська,9, Києво-Святошинський р-н, позивачу надійшла постанова ВП №52221549 від 12.09.2016 року видана заступником начальника Києво-Святошинський районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області ОСОБА_3 про арешт майна боржника ОСОБА_4 від 12.09.2016 року на користь ПАТ «Альфа-Банк».
Приватний нотаріус ОСОБА_2видав виконавчий напис щодо стягнення грошових коштів з ОСОБА_4
Відповідно до змісту постанови ВП №52221549 від 12.09.2016 року виданої заступником начальника Києво-Святошинський районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області ОСОБА_3 про арешт майна боржника ОСОБА_4 від 12.09.2016 року на користь ПАТ «Альфа-Банк» виконавець наклав арешт на майно, що не належить боржникові, а саме на нерухоме майно, за адресою с. Крюківщина, вул.Андріївська,9, Києво-Святошинський р-н, яке належить на підставі право власності, ОСОБА_1
Будинок №9 по вул. Андріївська в селі Крюківщина Києво-Святошинського району Київської області мені, ОСОБА_1, належить на праві приватної власності, відповідно до договору купівлі-продажу № 6493 від 30.08.2006 року, а боржник ОСОБА_4 жодного відношення до даного майна не має. Окрім того, ОСОБА_4 не зареєстрований за даною адресою, що підтверджується записом у будинковій книзі
Відповідно до ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Згідно з ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Положеннями статті 391 ЦК України передбачено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
Відповідно до ч.3, 4, 5ст. 59 ЗУ «Про виконавче провадження» у разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець.Підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є:1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом;2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника;3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах;4) наявність письмового висновку експерта, суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв'язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням;5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно;6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову;7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника;8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову.У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду.
Таким чином, судом достовірно встановлено, що позивач не є стороною виконавчого провадження, не був боржником і відносно нього не було жодних підстав для накладення арешту на його майно чи вжиття інших обтяжень відносно майна.
Законом України «Про виконавче провадження» передбачені підстави для зняття безпідставно накладеного арешту, але такої підстави, як зняття арешту з майна, яке боржнику не належить, законом не передбачено, тому питання про зняття арешту з майна, яке боржнику не належить, вирішується у судовому порядку
Відповідно до ст. 87 Закону України «Про нотаріат» та пунктом 282 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, яка затверджена наказом МЮУ від 03.03.2004р. №20/5, передбачено, що для стягнення грошових сум або витребування від боржника майна нотаріуси вчиняють виконавчі написи на документах, що встановлюють заборгованість. Перелік документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів, встановлюється КМУ.
Відповідно ст.88 Закону України «Про нотаріат», нотаріус вчиняє виконавчі написи, якщо подані документи підтверджують безспірність заборгованості або іншої відповідальності боржника перед стягувачем та за умови, що з дня виникнення права вимоги минуло не більше трьох років, а у відносинах між підприємствами, установами та організаціями - не більше одного року.
Приватний нотаріус ОСОБА_2 при видачі виконавчого напису не перевірив факту належності на праві власності будинку, на який було накладено арешт, внаслідок чого порушено права позивачки власника житлового будинку.
У відповідності до вимог ст. 16 ЦК України, захист права позивача необхідно вчинити шляхом припинення дії, яка порушує право та відновлення становища, яке існувало до порушення, тобто звільнити майно з-під арешту.
З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що позивачка правомірно придбала житловий будинок шляхом укладення договору купівлі-продажу та є одноосібним власником вищевказаного будинку, з 30.08.2006, її право власності є порушеним та вона має право вимагати усунення перешкод у користуванні та розпорядженні своїм майном у спосіб звільнення його з-під арешту, тому позовні вимоги в частині звільнення майна з-під арешту ґрунтуються на вимогах закону та підлягають задоволенню у спосіб, заявлений позивачем.
За таких обставин, суд вважає, що вказаний арешт та обтяження перешкоджають позивачу в повному обсязі реалізувати свої права щодо оформлення, користування та розпорядження належним йому майном, а тому позовні вимоги є цілком обґрунтованими та такими, що підлягають до задоволенню.
Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України із відповідача на користь позивача підлягає стягненню сплачений при подачі позову судовий збір у розмірі 640 грн.
Керуючись ст.ст.12,13,259,263-265,268,280 ЦПК України, ст.ст. 16, 319, 321, 391 ЦК України, ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження», суд
Скасувати постанову ВП №52221549 від 12.09.2016 року видану заступником начальника Києво-Святошинський районного відділу державного виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області щодо арешту мого майна, а саме будинку №9 по вул. Андріївська в селі Крюківщина Києво-Святошинського району Київської області.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення, до Апеляційного суду Київської області через Києво-Святошинський районний суд Київської області.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Суддя Д.Д.Усатов