Справа № 363/1680/17 Головуючий у І інстанції Рудюк О.Д.
Провадження № 22-ц/780/261/18 Доповідач у 2 інстанції ОСОБА_1
Категорія 47 12.06.2018
ПОСТАНОВА

Іменем України

12 червня 2018 року Апеляційний суд Київської області у складі колегії судів судової палати у цивільних справах:

головуючого судді: Гуля В.В.,

суддів: Іванової І.В., Сліпченка О.І.,

при секретарі: Тимошевській С.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 27 жовтня 2017 року у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

в с т а н о в и л а:

позивач звернувся до суду з позовом про розірвання шлюбу, мотивуючи свої вимоги тим, що з відповідачкою ОСОБА_4 вони перебувають у шлюбі з 30 березня 2013 року. Від шлюбу мають сина ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, який проживає разом з ним. Спільне подружнє життя не склалося по тій причині, що у позивача та відповідача різні погляди на сімейне життя, інтереси та обовязки, на підставі чого відбувалися сварки, які поступово призвели до того, що вони стали зовсім чужими людьми, втратили почуття любові та поваги один до одного. Сімейно-шлюбні стосунки розпались і поновлені бути не можуть. Можливості зберегти сім'ю немає. Подружні відносини припинені з квітня 2015 року, сторони проживають окремо, спільне господарство не ведуть.

Рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 27 жовтня 2017 року позов задоволено.

Шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_4, зареєстрований 30 березня 2013 року, Відділом реєстрації актів цивільного стану Печерського районного управління юстиції у місті Києві, актовий запис № 314 розірвано.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням відповідач подала апеляційну скаргу, в якій просить у звязку з порушенням норм матеріального та процесуального права рішення суду скасувати, ухвалити нове рішення, яким направити справу на новий розгляд до суду першої інстанції.

Апеляційна скарга не підлягає задоволенню виходячи з такого.

Судом першої інстанції встановлено, що сторони перебувають у шлюбі з 30 березня 2013 року, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії І-БК № 217216, видане відділом реєстрації актів цивільного стану Печерського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 314.

Від шлюбу мають сина ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується копією свідоцтва про народження серії І-БК № 365380, видане відділом державної реєстрації актів цивільного стану Печерського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 2297.

Сумісне життя сторін не склалося по тій причині, що у позивача та відповідача різні погляди на сімейне життя, інтереси та обовязки, втрачене почуття любові та поваги один до одного.

Шлюбні відносини припинені з квітня 2015 року, сторони проживають окремо, спільне господарство не ведуть.

Встановивши, що спільне життя між сторонами суперечить їхнім інтересам. У сторін зникли почуття любові, взаєморозуміння та взаємоповаги. Сторони припинили шлюбно-сімейні стосунки, спільне господарство не ведуть, суд укладений між ними шлюб розірвав.

Такий висновок суду відповідає обставинам справи і вимогам закону виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 112 СК України, суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя.

Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Згідно з роз'ясненнями, викладеними у п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України від 21 грудня 2007 року № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з'ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя. Передбачене ч. 1 ст. 111 СК України вжиття судом заходів щодо примирення подружжя застосовується у випадку відсутності згоди одного з них на розірвання шлюбу за ініціативою однієї зі сторін або суду у формі відкладення розгляду справи слуханням та надання сторонам строку на примирення (ч. 5 ст. 191 ЦПК України у редакції чинній на момент ухвалення оскаржуваного рішення). Судам слід використовувати надану законом можливість відкласти розгляд справи для примирення подружжя, особливо за наявності неповнолітніх дітей. При визначенні строку на примирення суд заслуховує думку сторін та враховує конкретні обставини справи.

Якщо після закінчення призначеного судом строку примирення подружжя не відбулося і хоча б один з них наполягає на припиненні шлюбу, суд вирішує справу по суті.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалою Апеляційного суду Київської області у складі колегії судів судової палати у цивільних справах від 10 квітня 2018 року сторонам по справі надано строк для примирення два місяці.

Протягом встановленого строку, а також протягом тривалого провадження у справі з квітня 2017 року, примирення подружжя не відбулося.

Таким чином встановивши вказані обставини, суд обґрунтовано постановив рішення про розірвання шлюбу, оскільки збереження шлюбу суперечило б інтересам позивача, який не бажає з відповідачкою мати подружніх відносин.

У відповідності до ст. 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка.

Таким чином, оскільки істотних обставин, які б мали значення для спростування даного висновку суду не має, не містить їх і апеляційна скарга, рішення суду постановлено з додержанням норм матеріального та процесуального права.

За таких обставин апеляційна скарга як необґрунтована підлягає відхиленню.

Керуючись ст. ст. 367, 374, 375, 381, 382, 389 ЦПК України, колегія суддів, -

п о с т а н о в и л а:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Рішення Вишгородського районного суду Київської області від 27 жовтня 2017 рокузалишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий

Судді