АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 22-ц/793/1832/18Головуючий по 1 інстанції
Категорія : 57 Троян Т. Є.
Доповідач в апеляційній інстанції
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 листопада 2018 року м. Черкаси

Апеляційний суд Черкаської області в складі колегії суддів :

Храпка В.Д.,

Вініченка Б.Б., Бондаренка С.І.

за участю секретаря Матюхи В.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Черкаси апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Телерадіокомпанія «ВІККА» на рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 10 вересня 2018 року, ухваленого під головуванням судді Троян Т.Є., у справі за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_6, Товариства з обмеженою відповідальністю «Телерадіокомпанія «ВІККА» про захист честі, гідності та ділової репутації, -

в с т а н о в и л а :

У серпні 2017 року ОСОБА_5 звернувся до суду із позовом до ОСОБА_6, ТОВ «Телерадіокомпанія «ВІККА» про захист честі, гідності та ділової репутації.

В обґрунтування свої вимог вказував, що 21 серпня 2017 року в прямому ефірі програми ТРК «ВІККА» «Контакт» виступив директор департаменту житло-комунального комплексу Черкаської міської ради ОСОБА_6, який на момент ефіру перебував на лікарняному. На передачі в прямому ефірі ОСОБА_6 стверджував, що ОСОБА_5 має у власності завод по виготовленню тротуарної плитки і створює такі умови, щоб підрядники, які виконують роботи по укладенню тротуарної плитки в місті Черкаси брали продукцію тільки на цьому заводі, фактично - примусово.

Вказане підтверджується словами ОСОБА_6: « … я відмовся підрядникам нав'язувати плитку з особистого заводу міського голови. На ЖБІ побудували особистий заводік і зараз хочуть навантажити всіх підрядників в примусовому порядку, щоб вони брали плитку тільки там. Плитка на Гагаріна виготовлена на ЖБІ, на особистому заводі міського голови» ( 6 хв. 27 с запису).

Також ОСОБА_6 стверджував, що позивач є власником фірми «Промбудіндустрія» і використовує посаду для особистого збагачення шляхом створення безперешкодних умов для укладення договорів підряду по прибиранню прибудинкових територій СУБів на техобслуговування внутрішньо-будинкових мереж, що підтверджується: « Є така фірма - «Промбудіндустрія». Прибирання підвалів Соснівський СУБ на пів року, ціна - 669 000 грн. 10 серпня 2017 року укладено договір на при будинкові території СУБом та «Промбудіндустрія» на шість мільйонів гривень. Також «Промбудіндустрія» уклала договір на техобслуговування внутрішньо-будинкових мереж на чотири мільйони сто сімдесят дві тисячі гривень. Всі це знають - це особиста фірма мера.» ( 9 хв. 40 с запису).

ОСОБА_6 також стверджував, що: «… СУБ «Митниця» був ліквідований по особистому дорученню міського голови».

Позивач вказує, що інформація є такою, що не відповідає дійсності, тобто недостовірною та негативною, такою, що принижує ділову репутацію та дискредитує як найвищого посадовця органу місцевого самоврядування, оскільки характер висловлювань створює негативне враження про нього. Цим самим підриває авторитет як міського голови, викликає недовіру оточуючих його людей до його доброчесності, порядності, професіоналізму в цілому.

Вказані дії відповідачів завдали позивачу моральної шкоди.

З таких підстав ОСОБА_5 просив суд визнати недостовірною та такою, що принижує честь, гідність і ділову репутацію інформацію, поширену ОСОБА_6 21 серпня 2017 року в прямому ефірі програми ТРК «ВІККА», а саме: « … я відмовився підрядникам нав'язувати плитку з особистого заводу міського голови. На ЖБІ побудували особистий заводік і зараз хочуть навантажити всіх підрядників в примусовому порядку, щоб вони брали плитку тільки там. Плитка на Гагаріна виготовлена на ЖБІ, на особистому заводі міського голови»; «Є така фірма - «Промбудіндустрія» … всі це знають - це особиста фірма мера»; «… СУБ «Митниця» був ліквідований по особистому дорученню міського голови», зобов'язати в п'ятнадцятиденний термін з моменту вступу в силу рішення суду по даній справі ОСОБА_6 спростувати поширену інформацію у такий самий спосіб, як вона була поширена, оприлюднивши заяву наступного змісту: «Спростування. Мною, ОСОБА_6, 21 серпня 2017 року в прямому ефірі програми ТРК «ВІККА» «Контакт» була поширена недостовірна інформація щодо ОСОБА_5, а саме: « … я відмовився підрядникам нав'язувати плитку з особистого заводу міського голови. На ЖБІ побудували особистий заводік і зараз хочуть навантажити всіх підрядників в примусовому порядку, щоб вони брали плитку тільки там. Плитка на Гагаріна виготовлена на ЖБІ, на особистому заводі міського голови»; «Є така фірма - «Промбудіндустрія» … всі це знають - це особиста фірма мера»; «… СУБ «Митниця» був ліквідований по особистому дорученню міського голови», зобов'язати ТОВ «Телерадіокомпанія «ВІККА» в п'ятнадцятиденний термін з моменту вступу в силу рішення суду по даній справ забезпечити ОСОБА_6 спростування поширеної інформації, що визнана судом як недостовірна, шляхом виступу у програмі «Контакт» та стягнути з ОСОБА_6 на свою користь моральну шкоду у розмірі 100 000 грн. і судові витрати.

Рішенням Соснівського районного суду м. Черкаси від 10 вересня 2018 року позов задоволено частково.

Визнано недостовірною , такою, що принижує честь, гідність і ділову репутацію ОСОБА_5 інформацію, поширену ОСОБА_6 21 серпня 2017 року в прямому ефірі програми ТРК «ВІККА» «Контакт», а саме: « … я відмовився підрядникам нав'язувати плитку з особистого заводу міського голови. На ЖБІ побудували особистий заводік і зараз хочуть навантажити всіх підрядників в примусовому порядку, щоб вони брали плитку тільки там. Плитка на Гагаріна виготовлена на ЖБІ, на особистому заводі міського голови»;

«Є така фірма - «Промбудіндустрія» … всі це знають - це особиста фірма мера»;

«… СУБ «Митниця» був ліквідований по особистому дорученню міського голови».

Зобов'язано у п'ятнадцятиденний строк після набрання судовим рішенням законної сили спростувати поширену недостовірну інформацію у такий саме спосіб, як вона була поширена, оприлюднивши заяву наступного змісту: «Спростування. Мною, ОСОБА_6, 21 серпня 2017 року в прямому ефірі програми ТРК «ВІККА» «Контакт» була поширена недостовірна інформація щодо ОСОБА_5, а саме: « … я відмовився підрядникам нав'язувати плитку з особистого заводу міського голови. На ЖБІ побудували особистий заводік і зараз хочуть навантажити всіх підрядників в примусовому порядку, щоб вони брали плитку тільки там. Плитка на Гагаріна виготовлена на ЖБІ, на особистому заводі міського голови»;

«Є така фірма - «Промбудіндустрія» … всі це знають - це особиста фірма мера»;

«… СУБ «Митниця» був ліквідований по особистому дорученню міського голови».

Зобов'язано ТОВ «Телерадіокомпанія «ВІККА» у п'ятнадцятиденний строк після набрання судовим рішенням в цій справі законної сили забезпечити ОСОБА_6 спростування поширеної інформації, що визнана судом як недостовірна, шляхом виступу у програмі «Контакт».

Стягнуто з ОСОБА_6 на користь ОСОБА_5 моральну шкоду в розмірі 20 000 грн.

Стягнуто з ОСОБА_6 на користь ОСОБА_5 судовий збір в сумі 960 грн.

В апеляційній скарзі ТОВ «Телерадіокомпанія «ВІККА» просить рішення суду скасувати, як незаконне, ухвалене з порушенням норм матеріального та процесуального права, а по справі ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову.

В обґрунтування апеляційної скарги вказує на те, що при ухвалені рішення судом першої інстанції порушено норми процесуального права в частині розгляду справи за відсутності відповідача, ТОВ «Радіокомпанія «ВІККА», не повідомленого належним чином про дату, час і місце засідання суду.

Також при постановленні рішення суд першої інстанції прийшов до передчасного висновку, що відбулося поширення недостовірної та неправдивої інформації саме про позивача, а позовна заява ґрунтувалась на припущеннях, що відповідач ОСОБА_6 під час виступу 21 серпня 2017 року в прямому ефірі програми ТРК «ВІККА» «Контакт», при вживанні вислову «міський голова» мав на увазі саме позивача.

Не було враховано, що відповідач ОСОБА_6 перебуває у складі Збройних Сил України, що підтверджується копією контракту та не було зупинено провадження у справі.

Вивчивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, судова колегія проходить до висновку про задоволення апеляційної скарги по наступних підставах.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права і дотримання норм процесуального права.

Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеного цим Кодексом.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повного і всебічного з'ясування обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були дослідженні в судовому засіданні.

Проте таким вимогам закону рішення суду не відповідає.

Постановляючи рішення про задоволення позовних вимог, суд першої інстанції виходив із того, що поширена відносно позивача інформація подана у формі фактичних тверджень, відповідач не надав належних доказів правдивості такої інформації.

Але з такими висновками суду погодитися не можна.

Судом встановлено, що 21 серпня 2017 року в прямому ефірі програми ТРК «ВІККА» «Контакт» ОСОБА_6 розповідав про ліквідацію СУБ Митниця з вказівнки міського голови, та про тротуарну плитку, яка виготовлена на заводі міського голови.

Позивач ОСОБА_5 являється міським головою м. Черкаси.

Відповідач ОСОБА_6 на той час був директором департаменту житлово-комунального комплексу Черкаської міської ради.

Станом на 21 серпня 2017 року відповідач ОСОБА_6 за розпорядженням міського голови від № 28.07.2017 року № 299-р було відсторонено від виконання повноважень за посадою директора департаменту житлово-комунального комплексу Черкаської міської ради, проте був посадовою особою вказаного департаменту.

У статті 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру.

Відповідно до ст. 128 ЦПК України суд викликає учасників справи в судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов'язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик.

Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п'ять днів до судового засідання.

Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур'єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Днем вручення судової повістки є: день вручення судового повістки під розписку.

Згідно ст. 130 ЦПК України у випадку відсутності в адресата офіційної електронної адреси судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку, а юридичним особам - відповідній службовій особі, яка розписується про одержання повістки.

Розписка про одержання судової повістки з поміткою про дату вручення в той самий день особам, які її вручали, повертається до суду. Якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім'ї, які проживають разом з нею.

У такому випадку особа, якій адресовано повістку, вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання, вчинення іншої процесуальної дії. У разі відсутності адресата (будь-кого з повнолітніх членів його сім'ї) особа, яка доставляє судову повістку, негайно повертає її до суду з поміткою про причини не вручення.

Таким чином, про належне повідомлення особи про час і місце розгляду справи може свідчити лише розписка

Відповідно до положень п.2 ч.2 ст. 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку у разі неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання.

Розгляд справи за відсутності учасника процесу, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, є порушення статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищають судом, а відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Відповідно до ч.ч. 1, 2, 3 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених законом.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Але суд першої інстанції вказані вимоги закону не виконав.

Із матеріалів справи випливає, що судове засідання, в якому було постановлено рішення, призначене на 10 вересня 2018 року. Повістка в якій повідомлялося ТРК «ВІККА» про час і місце розгляду справи здана на пошту 07.09.2018 року. Вручена адресату 10.09.2018 року о 15 год. 17 хв. Судове засідання відбулося 10.09.2018 року із 10 год. 23 хв. до 11 год. 03 хв., тобто до вручення судової повістки.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 376 ЦПК України порушення норм процесуального права є обов'язковою підставою для скасування судового рішення першої інстанції та ухвалення нового судового рішення, якщо справа (питання) розглянуто судом за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце судового засідання суду (у разі, якщо таке повідомлення є обов'язковим) якщо такий учасник справи, обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою.

Відповідач ТРК «ВІККА» не було належним чином повідомлене про дату, час і місце судового засідання , хоча таке повідомлення є обов'язковим. Свою апеляційну скаргу ТРК «ВІККА» обґрунтовує на тому, що вони належним чином не були повідомлені про судове засідання.

За таких обставин рішення суду першої інстанції підлягає до обов'язкового скасування і постановлення нового судового рішення.

Звертаючись із позовом про захист честі , гідності та ділової репутації ОСОБА_5 вказав на те, що 21 серпня 2017 року в прямому ефірі програми ТРК «ВІККА» «Контакт» ОСОБА_6 поширив інформацію, яка стосується саме позивача і є неправдивою та принижує його честь , гідність та ділову репутацію.

Згідно статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров'я, честь і гідність визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Відповідно до частини четвертої статті 32 Конституції України кожному гарантується судовий захист права спростування недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім'ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації, а також право на відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації.

Статтею 201 ЦК України передбачено, що честь, гідність і ділова репутація є особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством.

Згідно зі статтею 10 Конвенції «Про захист прав людини і основоположних свобод» (далі Конвенція) і частин другої та третьої статті 34 Конституції України кожен має право на свободу вираження поглядів. Це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади і незалежно від кордонів. Здійснення цих свобод, оскільки воно пов'язане з обов'язками і відповідальністю, може підлягати таким формальностям, умовами, обмеженням або санкціям, що встановлені законом і є необхідними в демократичному суспільстві, зокрема, для захисту репутації чи прав інших осіб.

Згідно із частиною першою статті 68 Конституції України кожен зобов'язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честі і гідність інших людей.

Чинне законодавство не містить визначення понять гідності, честі чи ділової репутації, оскільки вони є морально-етичними категоріями й одночасно особистими немайновими права, яким закон надає значення самостійних об'єктів судового захисту.

Так, під гідністю слід розуміти визнання цінності кожної фізичної особи як унікальної біопсихосоціальної істоти. З честю пов'язується позитивна соціальна оцінка особи в очах суспільства, яка ґрунтується на відповідності її діянь (поведінка) загальноприйнятим уявленням про добро і зло. А під діловою репутацією фізичної особи розуміється набута особою суспільна оцінка її ділових і професійних якостей при виконанні нею трудових, службових, громадських чи інших обов'язків. Під діловою репутацією юридичної особи, у тому числі підприємницьких товариств, фізичних осіб-підприємців, адвокатів, нотаріусів та інших осіб, розуміється оцінка їх підприємницької, громадської, професійної чи іншої діяльності, яку здійснює така особа, як учасник суспільних відносин.

Відповідно до ст. 297 ЦК України кожен має право на повагу до його гідності та честі. Гідність та честь фізичної особи є недоторканними. Фізична особа має право звернутися до суду з позовом про захист її гідності та честі.

Згідно зі статтею 299 ЦК України фізична особа має право на недоторканність своєї ділової репутації. Фізична особа може звернутися до суду з позовом про захист своєї ділової репутації.

Позови про захист гідності, честі чи ділової репутації має право пред'явити, зокрема, фізична особа в разі поширення про неї недостовірної інформації, що порушує її особисті немайнові права.

Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені).

Фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім'ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації (частина перша статті 277 ЦК України).

Вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначити характер такої інформації та з'ясувати, чи вона є фактичним твердженням чи оціночним судженням.

Згідно із частиною другою статті 30 Закону України «Про інформацію» оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовностилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості.

Таким чином, відповідно до статті 277 ЦК України предметом судового захисту не можуть бути оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які як вираження суб'єктивної думки і поглядів відповідача не можна перевірити щодо їх відповідності дійсності ( на відміну від перевірки істинності фактів) і спростувати, що відповідає прецендентній практиці Європейського суду з прав людини при тлумаченні положень статті 10 Конвенції (зокрема, пункту 46 рішення від 08 липня 1986 року в справі «Лінгенс проти Австрії»).

У свою чергу фактичне твердження - це логічна побудова викладена та викладення певного факту чи групи фактів. Факт - це явище об'єктивної дійсності, конкретні життєві обставини, які склалися у певному місці та часі за певних умов. Враховуючи те, що факт, сам по собі, є категорією об'єктивною, незалежною від думок та поглядів сторонніх осіб, то його відповідність дійсності може бути перевірена та встановлена судом.

Судження - це те ж саме, що й думка, висловлення. Воно являє собою розумовий акт, що має оціночний характер та виражає ставлення того, хто говорить, до змісту висловленої думки і напряму, пов'язаними із такими психологічними станами, як віра, впевненість чи сумнів. Оцінити правдивість чи правильність судження будь-яким шляхом неможливо, а тому воно не входить до предмета судового доказування.

Згідно із частинами четвертою та сьомою статті 277 ЦК України спростування недостовірної інформації здійснюються особою, яка поширила інформацію. Спростування недостовірної інформації здійснюється у такий же спосіб, у який вона була поширена.

Крім того, у разі якщо позивач є публічною особою, то суд, розглядаючи і вирішуючи справу про захист його гідності, честі чи ділової репутації, повинен урахувати положення Декларації, а також рекомендації, що містяться у Резолюції № 1165 (1998) Парламентської асамблеї Ради Європи про право на недоторканність особистого життя (далі - Резолюція).

У Резолюції зазначається, що публічними фігурами є особи, які обіймають державні посади і (або) користуються державними ресурсами, а також усі ті, хто відіграє певну роль у суспільному житті ( у галузі політики, економіки, мистецтва, соціальній сфері, спорті чи в будь-якій іншій галузі).

У статтях 3, 4, 6 Декларації вказується, що оскільки політичні діячі та посадові особи, які обіймають публічні посади або здійснюють публічну владу на місцевому, регіональному, національному чи міжнародному рівнях, вирішили апелювати до довіри громадськості та погодилися «виставити» себе на публічне політичне обговорювання, то вони підлягають ретельному громадському контролю і потенційно можуть зазнати гострої та сильної громадської критики у засобах масової інформації з приводу того, як вони виконувати або виконують свої функції. При цьому зазначені діячі та особи не повинні мати більшого захисту своєї репутації та інших право порівняно з іншими особами. У зв'язку із цим межа допустимої критики щодо політичного діяча чи іншої публічної особи є значно ширшою, ніж окремої пересічної особи. Публічні особи неминуче відкриваються для прискіпливого висвітлення їх слів та вчинків і повинні це усвідомлювати.

Як встановлено судом, позивач ОСОБА_5 є публічною особою.

У разі, якщо позивач є публічною особою, то суд розглядаючи і вирішуючи справу про захист його гідності, честі чи ділової репутації, повинен враховувати, що публічними фігурами є особи, які обіймають державні посади і (або) користуються державними ресурсами, а також усі ті, хто відіграє певну роль у суспільному житті ( у галузі політики, економік, мистецтва., соціальної сфери, спорту чи в будь-якій іншій галузі).

Право на недоторканість ділової репутації та честь і гідність публічної особи підлягають захисту лише у випадках, коли політичний, державний або громадський діяч доведе, що інформація про нього була поширена з явним злим умислом, тобто з нехтуванням питання про їх правдивість чи неправдивість, а не з метою доведення до громадськості особистих тверджень про наміри і позицію таких політичних лідерів.

Суд приходить до висновку, що позивач ОСОБА_5, як публічна особа, підлягає ретельному громадському контролю і потенційно може зазнавати гострої , сильної громадської критики у засобах масової інформації з приводу того, як вони виконували або виконують свої функції.

Крім того, суд приходить до висновку, що висловлення, вказані в позовній заяві і які оспорює позивач, є судження, направлені на покращення роботи органів місцевого самоврядування. Вказаний виступ не можна оцінювати як наклеп. Тому такі судження не підлягають спростуванню.

ОСОБА_6 заяву про зупинення провадження в справі на час його знаходження у складі Збройних Сил України , які залучені до проведення антитерористичної операції до суду не подавав.

В матеріалах справи відсутні будь-які дані знаходження ОСОБА_6 у складі Збройних Сил України. Про вказаний факт є лише посилання в заяві ТРК «ВІККА».

Тому в суду відсутні підстави для обов'язкового зупинення провадження по справі.

За таких обставин в задоволенні позову необхідно відмовити.

Керуючись ст.ст. 374, 376, 382-384 ЦПК України, апеляційний суд, -

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Телерадіокомпанія «ВІККА» задоволити.

Рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 10 вересня 2018 року скасувати.

В задоволенні позову ОСОБА_5 до ОСОБА_6, Товариства з обмеженою відповідальністю «Телерадіокомпанія «ВІККА» про захист честі, гідності та ділової репутації - відмовити.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку протягом 30 днів до суду касаційної інстанції.

Повний текст постанови виготовлено 30.11.2018 року

Судді: