21.03.2018 Справа № 756/3286/18
Справа № 756/3286/18
Провадження № 2/756/3384/18
У Х В а л а

21 березня 2018 року суддя Оболонського районного суду м. Києва Пересунько Я.В., розглянувши позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Дніпрофінансгруп» до Відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у м. Києві про звільнення майна з-під арешту, -

в с т а н о в и в:

14 березня 2018 року на розгляд судді Оболонського районного суду м. Києва передано вказану позовну заяву.

Вимоги до позовної заяви визначено у ст. 175 ЦПК України.

Зокрема, за змістом п.п. 6, 7, 8, 9, 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна міститивідомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов'язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв'язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Як убачається із поданої позовної заяви, вказаним вимогам ЦПК України вона не відповідає.

Зокрема, позивачем не зазначено: 1)відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов'язковий досудовий порядок урегулювання спору; 2) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 3) зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 4) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв'язку із розглядом справи; 5) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Із позовної заяви також не вбачається, чи з'ясовував позивач у Відділі примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у м. Києві, в чиїх інтересах накладено арешт на спірне майно державним виконавцем та що це за виконавче провадження.

Таким чином, позивачу необхідно усунути вказані недоліки, шляхом надання копії уточненої редакції позовної заяви, а також її копії відповідно до кількості учасників справи.

Крім того, за змістом п. 2 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 3 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» відповідачами в такій категорії справ є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення. У спорах про зняття арешту з майна, яке є предметом застави (іпотеки) або придбано за рахунок кредиту, який не погашено, в якості третіх осіб у встановленому законом порядку залучаються заставодержатель (іпотекодержатель) або кредитор.

За таких обставин, позивачу необхідно визначитись із колом відповідачів та третіх осіб, а в разі залишення відповідачем Відділ примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у м. Києві - обґрунтувати, які матеріально-правові відносини виникли між цими сторонами і яким законом вони регулюються, а також з чого вбачається виникнення спору про право та якими доказами це підтверджується.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

За змістом ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст. ст. 175-177, 185 ЦПК України, -

у х в а л и в:

Позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Дніпрофінансгруп» залишити без руху та надати заявнику строк у сім календарних днів із дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків, зазначених у її мотивувальній частині.

У разі невиконання вимог ухвали в зазначений строк позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Я.В. Пересунько