КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження Головуючий у 1-й інстанції - Чернишова Є.Ю.
№22-ц/824/2428/2018 Доповідач - Українець Л.Д.
Справа №381/2248/16-ц
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 листопада 2018 року Київський апеляційний суд у складі:

судді-доповідача УкраїнецьЛ.Д.

суддів Оніщука М.І.,

Шебуєвої В.А.,

за участю секретаря Федорчук Я.С.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в місті Києві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 на рішення Фастівського міськрайонного суду Київської області від 05 червня 2018 року в справі за позовом ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 до ОСОБА_6 про виділ частки із майна, що є у спільній частковій власності, -

В С Т А Н О В И В

У червні 2016 року позивачі звернулись в суд з позовом до ОСОБА_6 про виділ частки із майна, що є у спільній частковій власності.

Позов обґрунтовували тим, що їм належить по праву спільної часткової власності ? частина-кожному по 1/6 частині житлового будинку, що знаходиться на АДРЕСА_1 інша ? частина даного будинку належить ОСОБА_6

Будинок складається з приміщень(згідно плану): 1-1 котельної площі 5,0 кв.м.;1-2 кухні пл. 11,4 кв.м.; 1-3 жилої кімнати пл. 11,0 кв.м.; 1-4 жилої кімнати пл. 16,4 кв.м; 1-5 жилої кімнати пл. 8,3 кв.м.; І-веранди пл..12, 7 кв.м.

Загальна площа будинку становить 64,8 кв.м, житлова площа-35, 7 кв.м.

На земельній ділянці знаходиться: житловий будинок; погріб з шийкою; літня кухня; погрібник; 3 сараї; убиральня; колодязь питний; огорожа; вимощення.

Будинок з надвірними спорудами знаходиться на земельній ділянці пл. 0,2500 га, земельна ділянка між сторонами поділена, та на даний час виникла потреба у виділі їхньої ? частки будинку із спільного майна.

Звертали увагу на те, що визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування будинком, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників. Також щодо пріоритетних умов поділу спільного часткового майна згідно з якими при обранні варіанта поділу зазначеного майна в натурі слід обирати такий варіант, при якому частки майна, які виділяються співвласникам, найбільше відповідають їхнім ідеальним часткам.

Ураховуючи наведене та з усіма уточненнями просили суд:

виділити їм по першому варіанту експертизи в натурі 47/100 частини будинковолодіння, що знаходиться на АДРЕСА_1 яка складається з приміщень у житловому будинку: 1-1 котельної пл.5.0 кв.м. вартістю 10525 грн.; 1-4 житлової кімнати пл.16,4 кв.м. вартістю 34522 грн. та 1-5 житлової кімнати пл. 8,3 кв.м. вартістю 17472 грн., всього по будинку 29,7 кв.м. вартістю 62519 грн.; з господарських будівель та споруд: веранда «а» вартістю 13152 грн.; сарай «Г» вартістю 4273 грн.; сарай «Д» вартістю 19123 грн.; сарай «Е» вартістю 2774 грн.; ганок «а1» вартістю 870 грн.; огорожа «№1» (1/2 частина) вартістю 2315,50 грн.; вимощення «№2» вартістю 3142 грн., всього вартістю 45649,50 грн. Вартість цієї ? частини житлового будинку, господарських будівель та споруд становить 108168,50 грн.;

зобов'язалися між приміщеннями 1-1 та 1-2 закласти дверний проріз;

стягнути з відповідача на їх користь 7431 грн., кожному по 2477 грн. в рахунок компенсації за відступ від ідеальної ? частки майна;

припинити право спільної часткової власності на це майно;

стягнути з відповідача судовий збір та витрати, пов'язані з проведенням експертизи.

Рішенням Фастівського міськрайонного суду Київської області від 05 червня 2018 року позов задоволено частково.

Здійснено поділ житлового будинку АДРЕСА_1 з відповідними господарськими будівлями та спорудами відповідно до варіанту №2 судової будівельно-технічної експертизи №14515/16-44 від 07.02.2018 року, графічно відображеному в додатку №2 до експертизи.

Виділено ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 в натурі з житлового будинку АДРЕСА_1:1-4 житлову кімнату 16,4 кв.м., 1-5 житлову кімнату 8,3 кв.м., веранду «а»(1/2 частини) 6,35 кв.м., сарай «Г», сарай «Д», сарай «Е», огорожа «1»(1/2 частини), вимощення «№2»(1/2 частини).

Виділено ОСОБА_6 в натурі з житлового будинку АДРЕСА_1:1-1 котельня 5,0 кв.м., 1-2 кухня 11,4 кв.м., 1-3 житлову кімнату 11,0 кв.м., веранду «а»(1/2 частини) 6,35 кв.м., погріб з шийкою «під В», літня кухня «В», погрібник «В», вбиральня «Т», ганок «а1», колодязь питний «К», огорожа «1»(1/2 частини), вимощення «№2»(1/2 частини).

Припинено право спільної часткової власності на житловий будинок АДРЕСА_1.

Стягнуто з ОСОБА_6 на користь ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 компенсацію за недоотриману частку у домоволодінні в сумі 26973 грн.

Стягнуто з ОСОБА_6 на користь ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 3799, 50 грн. в рахунок понесених судових витрат.

У задоволенні іншої частини позову - відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням суду, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 подали апеляційну скаргу в якій просять скасувати рішення та ухвалити нове про задоволення позовних вимог.

Зазначають, що суд невірно застосував варіант 2 при виділі (поділі) житлового будинку,оскільки суд взяв у розрахунок тільки житловий будинок, що є неправильним, тому що відповідно п.3.9 Інструкції щодо проведення поділу, виділу та розрахунку часток об'єктів нерухомого майна визначення розміру часток у єдиному майновому комплексі провадиться з урахуванням вартості всіх будинків, будівель і споруд, що розташовані за однією адресою та перебувають у власності всіх співвласників.

Також вказують, що по другому варіанту поділу будинковолодіння приміщення 1-5 пл. 8, 3 кв.м., яке станом на час звернення з позовом до суду, мало функціональне призначення як житлова кімната, і яка за цим варіантом відходить їм, не може використовуватись як житлова кімната через відсутність в ній денного світла, оскільки єдине вікно, яке виходить у веранду необхідно буде демонтувати та з нього влаштувати вхідний проріз - двері і фактично це приміщення залишиться без вікон взагалі і не зможе використовуватись як жила кімната.

Фактично згідно другого варіанту поділу будинковолодіння їм відійде одна житлова кімната та коридор (кімната без денного світла), які не мають обігріву та з надвірних будівель та споруд: ? частина веранди, яка не має обігріву, три сараї, два з яких є малоцінними. Відповідачу ж відійде: жила кімната з опалювальним пристроєм, кухня з плитою з підводом до газопостачання, котельня з котлом та підводом газопостачання, ? частина веранди; окремий будиночок у вигляді літньої кухні, яка складається з кімнати та кухні, де знаходиться плита, котел, ванна, погріб з шийкою, погрібник, колодязь та вбиральня.

Заслухавши доповідь судді, пояснення сторін та їх представників, вивчивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що скарга не підлягає задоволенню.

Судом установлено, що позивачі після смерті ОСОБА_7, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 року отримали по 1/3 частці житлового будинку на АДРЕСА_2 що підтверджується свідоцтвом про право на спадщинуза законом. (а.с.6)

Згідно витягів з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 24.10.2013 року, за позивачами зареєстрована спільна часткова власність по 1/6 частині на житловий будинок на АДРЕСА_1 (а.с.7,9,11)

Як убачається з технічного паспорта на садибний (індивідуальний) житловий будинок АДРЕСА_1 інвентарний номер 82, 1/2 частина будинку належить ОСОБА_6, 1/6 частина ОСОБА_3, 1/6 частина ОСОБА_4, 1/6 частина ОСОБА_5(а.с.13-16)

На ім'я позивачів на земельну ділянку виготовлено технічну документацію із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки. (а.с.19-20)

Згідно свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 26.03.2015 року, позивачі є співвласниками земельної ділянки АДРЕСА_1 цільове призначення вказаної земельної ділянки - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) площею 0,125 га, кадастровий номер НОМЕР_1 (а.с.17,18)

Відповідно рішення №3.4.1.1 від 15.03.2018 року Виконавчого комітету Дмитрівської сільської ради Фастівського району Київської області, ОСОБА_5 надано дозвіл на переобладнання житлового будинку з одноквартирного у двоквартирний, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та присвоїти її квартирі (1/2 частині спадкового будинку) адресу - АДРЕСА_1. (а.с.144)

Звертаючись в суд з даним позовом позивачі посилалися на те, що будинок з надвірними спорудами знаходиться на земельній ділянці пл. 0,2500 га, яка поділена між сторонами, та на даний час виникла потреба у виділі їхньої ? частки будинку із спільного майна.

За клопотанням позивачів ухвалою суду від 15.06.2016 року призначено будівельно-технічну експертизу.

За результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи наданий висновок № 14515/16-44 судової будівельної-технічної експертизи від 07.02.2018 року. (а.с.88-113)

Експертом під час дослідження встановлено, що поділ по ? частині житлового будинку «А», що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 шляхом проведення реконструкції (перепланування та переобладнання) приміщень існуючого житлового будинку «А», з метою влаштування двох окремих квартир для ізольованого користування та заселення кожної новоутвореної квартири однією сім'єю, а також із врахуванням фактичного порядку користування житловим будинком, що вже склався між співвласниками, вбачається можливим при умові відступу від ідеальних часток співвласників та відхиленні від вимог нормативних документів.

Пропонуючи в дослідницькій частині варіант розподілу житлового будинку між співвласниками № 1, експерт вказує, що відступ від ідеальних часток співвласників становить: в одиницях площі житлового будинку «А»: для першого співвласника (1/2частки) - на 3,65 м2 більше, для другого співвласника (1/2 частки) - на 3,65 м2 менше; в одиницях залишкової вартості житлового будинку, господарських будівель та споруд: для першого співвласника (1/2частки) - на 7 431,00 грн. менше, для другого співвласника (1/2частки) - на 7 431,00 грн. більше.

Для забезпечення ізольованого користування приміщеннями, які пропонуються виділити співвласникам, у житловому будинку «А» необхідно провести такі ремонтно-будівельні роботи по лінії поділу житлового будинку: між приміщеннями 1-1 (площею 5,0 м2) та 1-2 (площею 11,4 м2) закласти дверний проріз; у приміщенні 1 -2 (площею 11,4 м2) демонтувати віконний проріз та влаштувати вхідний дверний проріз.

Пропонуючи в дослідницькій частині варіант розподілу житлового будинку між співвласниками № 2, експерт вказує, що відступ від ідеальних часток співвласників становить: в одиницях площі житлового будинку «А»: для першого співвласника (1/2частки) - на 1,35 м2 більше, для другого співвласника (1/2 частки) - на 1,35 м2 менше; в одиницях залишкової вартості житлового будинку, господарських будівель та споруд: для першого співвласника (1/2частки) - на 26973,00 грн. менше, для другого співвласника (1/2частки) - на 26973,00 грн. більше.

Для забезпечення ізольованого користування приміщеннями, які пропонуються виділити співвласникам, у житловому будинку «А» необхідно провести такі ремонтно-будівельні роботи по лінії поділу житлового будинку: між приміщеннями 1-1 (площею 5,0 м2) та 1-5 (площею 8,3 м2) закласти дверний проріз; у приміщенні 1-5 (площею 8,3 м2) демонтувати віконний проріз та влаштувати вхідний дверний проріз; між новоутвореними приміщеннями І* (площею 6,35 м2) та І** (площею 6,35 м2) веранди «а», яка має загальну площу 12,7 м2, влаштувати перегородку; у приміщенні І* (площею 6,35 м2) веранди «а» частково демонтувати віконний проріз та влаштувати вхідний дверний проріз.

Ознайомившись з висновками експертизи позивачі просили суд виділити частки у відповідності до варіанту поділу домоволодіння №1, а відповідач погодилася на варіант поділу №2.

Задовольняючи частково позовні вимоги суд першої інстанції виходив з того, що виділ часток слід провести за варіантом №2, відповідно до якого відступ реальних часток у праві власності від ідеальних у зв'язку з неможливістю забезпечити їх точну відповідність, є менш значним, що забезпечує дотримання балансу прав та інтересів сторін.

З таким висновком суду колегія суддів погоджується в повному обсязі з огляду на таке.

Відповідно ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном.

Згідно ст. 356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.

Відповідно ст. 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації.

Отже, кожен учасник спільної часткової власності володіє не часткою майна в натурі, а часткою в праві власності на спільне майно у цілому. Ці частки є ідеальними й визначаються відповідними відсотками від цілого чи у дробному виразі.

Згідно з ч. 1 ст. 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності.

Статтею 367 ЦК України передбачено, що майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється.

Колегія суддів погоджується з висновком суду, що виділ часток (поділ) нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін буде виділено нерухоме майно, яке за розміром відповідає розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників, то з урахуванням конкретних обставин такий поділ (виділ) можна провести зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику частка, якого зменшилась.

Отже, визначальним для виділу частки або поділу нерухомого майна в натурі, яке перебуває у спільній частковій власності, є розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу майна відповідно до часток співвласників.

Згідно з висновком експерта відсутня можливість виділити у власність кожного із співвласників в натурі частину спільного майна, що відповідає його ідеальній частці у праві власності, але розподіл спільного майна можливий з відхиленням від ідеальних часток співвласників.

Судом першої інстанції вірно зауважено, що за варіантом № 1 відхилення від ідеальної частки становить 3,65 кв. м., тоді як відповідно до варіанта № 2, запропонованого висновком експертизи, таке відхилення складає лише 1,35 кв. м.

Колегія суддів погоджується з висновком суду про те, що відповідно до другого варіанту відступ реальних часток у праві власності від ідеальних у зв'язку з неможливістю забезпечити їх точну відповідність, є менш значним, що забезпечує дотримання балансу прав та інтересів сторін.

Судом також вірно враховано й те, що земельна ділянка, на якій розміщений спірний будинок, розподілена між сторонами: встановлені та погоджені межові знаки, розроблена технічна документація та присвоєний кадастровий номер на окрему земельну ділянку.

У судах першої та апеляційної інстанцій позивачами не заперечувалося, що саме другому варіанту розподілу житлового будинку та господарських споруд відповідають розміри та межі земельної ділянки, яка належить позивачам на праві власності.

Отже, вирішуючи питання про поділ будинку в натурі між співвласниками, суд першої інстанції підставно виходив з того, що позивачі та відповідач не є членами однієї родини.

Будинок належить в рівних частках по 1/2 трьом позивачам та 1/2 належить відповідачу ОСОБА_6

У суді апеляційної інстанції всі сторони підтвердили, що між ними вже склався порядок користування будинком. Позивачі користувалися своєю частиною після смерті їх батьків, відповідач користувалася свою частиною після смерті її батьків.

Підтвердили сторони і той факт, що будинком як позивачі так і відповідач користуються, як дачним будинком після смерті їх батьків і цей будинок не є їх постійним місцем проживання.

У апеляційній скарзі відсутні доводи щодо неправильності та необґрунтованості зазначених вище висновків суду.

Судом обгрунтовано відхилено доводи позивачів на неможливість нормального використання спірного будинку після розподілу саме за другим варіантом експертизи через відсутність денного світла у кімнаті 1-5, оскільки доказів на підтвердження даної обставини надано не було.

Також при розгляді справи судом було враховано, що відповідач погодилась здійснити всі ремонтно-будівельні роботи по лінії поділу житлового будинку, які вказані експертом до другого варіанту, для забезпечення ізольованого користування приміщенням та виплати позивачам грошову компенсацію за зменшення частки у розмірі, який визначений експертом та складає 26973,00 грн.

За таких обставин, колегія суддів погоджується з рішенням суду про часткове задоволення позовних вимог шляхом здійснення поділу житлового будинку з відповідними господарськими будівлями та спорудами відповідно Варіанту № 2 судової будівельно-технічної експертизи № 14515/16-44 від 07.02.2018 року.

Усі доводи апеляційної скарги були предметом дослідженні в суді першої інстанції та суд дав їм належну оцінку. У суду апеляційної інстанції відсутні підстави для переоцінки доказів.

Суд першої інстанції повно та всебічно з'ясував обставини справи, доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують.

Рішення суду відповідає вимогам закону, наданим доказам, обставинам справи і підстав для його скасування з мотивів, викладених в апеляційній скарзі, не вбачається.

Керуючись статтями 367, 368, 374, 375, 381-384 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В

Апеляційну скаргу ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 залишити беззадоволення.

Рішення Фастівського міськрайонного суду Київської області від 05 червня 2018 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та підлягає оскарженню в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 днів з дня складання повного тексту судового рішення.

Повне судове рішення складено 29 листопада 2018 року.

Суддя-доповідач Л.Д. Українець

Судді М.І. Оніщук

В.А. Шебуєва