Справа №: 398/2527/18
провадження №: 2/398/2037/18
"30" листопада 2018 р. Олександрійський міськрайонний суд
Кіровоградської області
в складі: головуючого - судді Ковальової О.Б., за участю: секретаря Василяки І.І.,
розглянувши у порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в м. Олександрії цивільну справу№ 398/2527/18 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
Позивач звернулася до суду з позовом, в якому просить розірвати шлюбу між нею та ОСОБА_2, зареєстрований 22 червня 1988 року в Палаці урочистих подій м. Олександрії Кіровоградської області, актовий запис №400, після розірвання шлюбу просить залишити їй прізвище ОСОБА_2.
Зазначає, що їх спільне життя не склалося через відсутність взаєморозуміння, між ним постійно виникали конфлікти в звязку з різними поглядами на життя. З 2000 року шлюбні відносини між ними припинені, в звязку з виїздом відповідача на заробітки. Спільне господарство не ведуть. Вважає, що подальше спільне життя та збереження шлюбу неможливі. Від спільного шлюбу дітей не мають, але відповідач відмовляється від розірвання шлюбу в органах ДРАЦС.
Позивач та відповідач про день, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином. Позивач подала заяву про розгляд справи без її участі, де вказала, що підтримує позовні вимоги та не заперечує проти винесення заочного рішення. Відповідач в судове засідання не зявився, про час, місце та дату судового засідання повідомлявся належним чином, а також давалось оголошення на сайті Судової влади України про виклик відповідача, про причини неявки суд не повідомив, будь-яких заяв, клопотань не надав. Враховуючи згоду позивача, суд ухвалив провести заочний розгляд справи та ухвалити на підставі наявних матеріалів справи заочне рішення, відповідно до вимог ст., ст. 280 284 ЦПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Судом встановлено, що сторони уклали шлюб, який був зареєстрований22 червня 1988 року Палацом урочистих подій м. Олександрії Кіровоградської області УРСР, що підтверджується свідоцтвом про шлюб.
З матеріалів справи та позовної заяви вбачається, що сторони неповнолітніх дітей не мають. Подати до органу ДРАЦС спільну заяву про розірвання шлюбу у порядку, встановленому ст. 106 СК України, позивач не має можливості, так як відповідач відмовляється від розірвання шлюбу в органах ДРАЦС, а тому позивач звернулась з даним позовом до суду.
Підставою припинення сімейних відносин між сторонами стало те, що у них відсутнє взаєморозуміння, між ним постійно виникали сварки з приводу сімейного життя, що призвело до того, що з 2000 року шлюбні відносини між ними припинені. Спільне господарство не ведуть.
Дані правовідносини регулюються ст.ст. 110, 112 Сімейного кодексу України.
Відповідно до ст. 105, 110 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.
У відповідності до ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, так як сторони майже вісімнадцять років проживають окремо, подальше збереження шлюбу суперечить інтересам позивача, відповідач відзиву до суду не надав.
Згідно ч. 2 ст. 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Приписами ч. 3 ст. 115 Сімейного кодексу України встановлено, що документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Таким чином суд повно, всесторонньо та об'єктивно дослідивши наявні в матеріалах справи докази, прийшов до висновку, що позовні вимоги позивача про розірвання шлюбу підлягають задоволенню.
Згідно ч. 2 ст. 115 СК України, рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.
В позові позивач також просила суд вирішити питання щодо залишення їй прізвища «Єфанова».
У відповідності до вимог ст.28 ЦК України фізична особа набуває прав та обовязків і здійснює їх під своїм іменем. Імя фізичної особи, яка є громадянином України, складається з прізвища, власного імені та по батькові, якщо інше не випливає із Закону, звичаю національної меншини, до якої вона належить.
Зокрема, Законом України №2398-У1 «Про державну реєстрацію актів цивільного стану», який набув чинності 27.07.2010р., внесено зміни до ст.235 ЦК України, а саме було доповнено частиною другою, згідно якої у рішенні суду про розірвання шлюбу зазначається про вибір прізвища тим з подружжя, який змінив прізвище під час реєстрації шлюбу, що розривається.
Статтею 295 ЦК передбачено, що прізвище фізичної особи може бути змінене у разі реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу або визнання його недійсним.
Відповідно до ст. 113 Сімейного Кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Таким чином, це є правом позивача після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем «Єфанова».
Як вбачається із заявлених вимог, позивачем не заявлено вимог щодо стягнення судових витрат з відповідача, а тому їх необхідно віднести на рахунок позивача.
Керуючись ст.ст. 141, 258, 259, 263-265, 268, 273, 280-284, 352, 354 ЦПК України, суд
Розірвати шлюб між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, РНОКПП: НОМЕР_1 та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, згідно довідки Державної фіскальної служби реєстраційного номеру облікової картки немає можливості надати, який зареєстрований 22 червня 1988 року в Палаці урочистих подій м. Олександрії Кіровоградської області, актовий запис №400.
Шлюб вважати припиненим у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Після набрання рішенням законної сили позивачці залишити шлюбне прізвище «Єфанова».
Рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 30 днів з дня його проголошення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Позивач має право оскаржити заочне рішення шляхом подачі апеляційної скарги до Кропивницького апеляційного суду через Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області протягом тридцяти днів з дня складення судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Позивач: ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, РНОКПП: НОМЕР_1, зареєстрована за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3.

Відповідач:ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, згідно довідки Державної фіскальної служби реєстраційного номеру облікової картки немає можливості надати, останнє відоме місце проживання та реєстрації: АДРЕСА_1.

Суддя: