ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
____________________________________________________________________
Справа № 686/5522/18
Провадження № 22-ц/4820/286/18
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 листопада 2018 року м. Хмельницький

Хмельницький апеляційний суд у складі

колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ

Купельського А.В. (суддя-доповідач),

Спірідонової Т.В., Янчук Т.О.,

секретар судового засідання Журбіцький В.О.

за участю учасників справи: представника апелянта ОСОБА_4, третьої особи - адвоката ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_6 на рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 26 липня 2018 року (суддя Продан Б.Г.) у цивільній справі за позовом ОСОБА_6 до Першого міського відділу Державної виконавчої служби м. Хмельницький Головного територіального управління юстиції у Хмельницькій області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_7, ПАТ КБ «Надра» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію, про визнання електронних торгів недійсними,

в с т а н о в и в :

У березні 2018 року ОСОБА_6, звертаючись до суду з вказаним позовом, зазначала, що 16 лютого 2018 року Державним підприємством «СЕТАМ» шляхом проведення електронних торгів здійснено реалізацію арештованого майна, а саме житловий будинок, загальною площею 77,9 кв. м, та земельна ділянка, загальною площею 0,098 га, кадастровий номер НОМЕР_1, що знаходяться по АДРЕСА_1.

Позивач вважає результати електронних торгів недійсними та такими, що проведені з порушенням порядку реалізації арештованого майна та ЗУ «Про виконавче провадження». Посилалась на те, що в матеріалах виконавчого провадження міститься звіт про незалежну оцінку будинку за вказаною вище адресою, загальною площею 77,9 кв. м, складений 6 грудня 2017 року, у якому вартість об'єкта оцінки становить 569 230 грн., тоді як відповідно до технічного паспорту на цей садибний (індивідуальний) житловий будинок, виготовленого 13 листопада 2013 року, загальна площа приміщень становить 103,5 кв. м. На думку позивача неправильне визначення площі будинку є грубим порушенням її інтересів, оскільки загальна площа приміщень є важливим критерієм при формуванні ціни арештованого майна суб'єктом оціночної діяльності. До того ж державним виконавцем надіслано повідомлення з результатами оцінки майна лише 13 грудня 2017 року, чим грубо порушено вимоги п. 5 ст. 57 ЗУ «Про виконавче провадження».

Крім того, як зазначала позивач, на день подання позову будинок зруйнований, відтак, фотознімки, які містяться в матеріалах висновку про оцінку майна, не відповідають дійсності, що свідчить про те, що експерт насправді не проводив огляд об'єкту. Як вбачається зі змісту висновку про вартість майна, огляд об'єкта проведений 15 травня 2017 року, однак, експерта було визначено суб'єктом, який буде здійснювати оцінку вартості арештованого майна, 18 серпня 2017 року.

У зв'язку з цим позивач, уточнивши позовні вимоги, просила суд визнати недійсним протокол про проведення електронних торгів №316899.

Протокольною ухвалою від 8 травня 2018 року до участі у справі в якості третьої особи залучено ПАТ КБ «Надра».

Рішенням Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 26 липня 2018 року позовну заяву залишено без задоволення.

Не погоджуючись з цим рішенням, ОСОБА_6 в апеляційній скарзі просить його скасувати та ухвалити нове рішення, яким її позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Вважає вказане рішення постановленим з неправильним застосуванням норм матеріального права, з неповним з'ясуванням обставин, що мають значення для справи.

Посилається на те, що суд першої інстанції не звернув уваги на порушення інтересів позивача, оскільки в даному випадку проведенням оцінки реальну вартість майна було занижено, що вплинуло на виконання зведеного виконавчого провадження в частині погашення боргу отриманою сумою шляхом реалізації нерухомого майна на електронних торгах.

В матеріалах виконавчого провадження міститься технічний висновок за результатами обстеження садибного (індивідуального) житлового будинку по АДРЕСА_1, відповідно до п. 1 розділу 3 якого технічний стан несучих конструктивних елементів житлового будинку передаварійний, а не несучих - ветхий, обмежене виконання елементами будинку своїх функцій, будинок непридатний для проживання і потребує проведення капітального ремонту. На сьогоднішній день будинок за вказаною вище адресою зруйнований, відтак, фотознімки, які містяться в матеріалах висновку про оцінку майна, не відповідають дійсності, що свідчить про те, що експерт насправді не ознайомлювався з об'єктом оцінки. Відповідно до абзацу 10, п. 5 розділу 2 Порядку реалізації арештованого майна, при передачі арештованого майна на зберігання Організатор (у разі передачі майна на зберігання іншим особам - виконавець) забезпечує його фотозйомку. Матеріали зйомки зберігаються як доказ стану прийнятого на зберігання майна та обов'язково додаються до опису лота у Системі.

Таким чином, як зазначено в апеляційній скарзі, на електронні торги для примусової реалізації виставлено майно, якого фактично не існує, що є грубим порушенням абзацу 9 п. 3 розділу 2 Порядку реалізації арештованого майна, яким передбачено, що не підлягає передачі на реалізацію майно, щодо якого наявний письмовий висновок експерта, суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв'язку із значним ступенем його зносу, пошкодженням (чого не було виконано суб'єктом оціночної діяльності).

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_7 просить залишити рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 26 липня 2018 року без змін, апеляційну скаргу - без задоволення. Вважає зміст та вимоги апеляційної скарги необґрунтованими та безпідставними. Зазначає, що скаржник у лютому 2018 року в межах цивільної справи №2218/24565/2012 подала скаргу на дії державного виконавця, просила визнати його дії неправомірними по визначенню вартості майна домоволодіння загальною площею 77,9 кв. м. Проте, ухвалою суду першої інстанції від 20 квітня 2018 року, залишеною без змін постановою апеляційного суду від 17 липня 2018 року, у задоволенні скарги відмовлено за відсутності порушень закону при вчиненні дій державним виконавцем.

У відзиві на апеляційну скаргу Перший відділ ДВС м. Хмельницький ГТУЮ у Хмельницькій області просить у задоволенні скарги відмовити в повному обсязі. Щодо площі будинку, зазначеної у висновку експерта, відділ ДВС зазначає те, що експерт помилково вказав площу житлового будинку 103,5 кв. м, оскільки згідно договору іпотеки, укладеного між ПАТ КБ «Надра» та ОСОБА_6, в іпотеку передано будинок площею 77,9 кв. м. Також відповідач всупереч твердженням апелянта про те, що оцінена земельна ділянка належить на праві приватної власності не їй, а іншій особі - ОСОБА_8, зазначає, що між ним та ОСОБА_6 16 квітня 2008 року укладено договір купівлі-продажу земельної ділянки площею 0,098 кв. м, за яким право власності перейшло до ОСОБА_6

Відповідач зазначає, що реалізація арештованого нерухомого майна відбулась з врахуванням ЗУ «Про іпотеку».

Заслухавши доповідача, пояснення представників апелянта та третьої особи, перевіривши матеріали справи, ознайомившись з доводами апеляційної скарги, апеляційний суд приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з наступних підстав.

Так, відповідно до ч. ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Згідно ч. 1 ст. 28 та ч. 5 ст. 57 ЗУ «Про виконавче провадження», документи виконавчого провадження надсилаються адресатам простою кореспонденцією за їхніми адресами, зазначеними у виконавчому документі.

Відповідно до ст. З ЦПК України (2004 року) аналогічна норма в ст. 4 ЦПК (2017 року), ст. 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмовити у їх задоволенні.

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних (електронних) торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника до покупця - учасника прилюдних торгів, складання за результатами цих торгів акта є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на прилюдних торгах, а відтак є правочином.

Положення ст. ст. 650, 655 та ч. 4 ст. 656 ЦК України відносять до договорів купівлі-продажу процедуру прилюдних торгів, результатом яких є видача нотаріусом свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів на підставі складеного та затвердженого в установленому порядку акта державного виконавця про проведені торги.

Судом встановлено, і це підтверджується матеріалами справи, що 7 грудня 2017 року ОСОБА_6 направлено повідомлення, в якому зазначено ринкову вартість об'єкта оцінки в розмірі 569 230 грн. та право боржника на оскарження такої оцінки в 10-денний строк з дня отримання повідомлення. Лист ДВС №70859/14.19-23 (а. с. 42).

Позивач не здійснювала судового оскарження Звіту про оцінку, що свідчить про її згоду з проведеною оцінкою, доказів іншого суду не надано.

16 січня 2018 року ДВС направив на адресу ДП «СЕТАМ» заявку на реалізацію арештованого майна по ВП 43026436, яка була складена з дотриманням вимог п. 2 розділу 2 Порядку №2831/5. Серед відомостей, що характеризують об'єкт продажу, зазначено наступне: житловий будинок, загальною площею 77,9 кв. м, знаходиться в незадовільному стані (а. с. 48-49).

16 лютого 2018 року Державним підприємством «СЕТАМ» шляхом проведення електронних торгів здійснено реалізацію арештованого майна, а саме житлового будинку, загальною площею 77,9 кв. м, та земельної ділянки, загальною площею 0,098 га, кадастровий номер НОМЕР_1, що знаходяться за адресою АДРЕСА_1, проведеного по виконавчому провадженню ВП №41921397. Переможець торгів - ОСОБА_7 (а. с. 51-53).

Задовольняючи позов, суд виходив з того, що позивач не зазначила у своєму позові які її права, що передбачені ст. 19 ЗУ «Про виконавче провадження», або іншим законодавством, порушені в ході проведення електронних торгів, не доведено дані обставини і в ході розгляду справи. Зміст позовної заяви та додані до неї письмові докази не надають підтвердження порушення прав позивача в ході електронних торгів, які відбулись 16 лютого 2018 року по лоту №261416.

З таким висновком погоджується Хмельницький апеляційний суд.

Посилання апелянта, що суд першої інстанції не взяв до уваги наявний письмовий висновок експерта про недоцільність реалізації цього майна у зв'язку із значним ступенем його зносу, пошкодженням, спростовується висновком про вартість майна, який не містить такого застереження, а у Заявці на реалізацію арештованого майна, яку надав відповідач у ДП «СЕТАМ», міститься лише інформація про незадовільний стан будинку.

За висновками суду при продажу лота №261416 такої недоцільності реалізації майна, відповідно до абзацу 9 п.З Порядку реалізації арештованого майна, коли витрати, пов'язані зі зверненням на майно стягнення, перевищують грошову суму, за яку воно може бути реалізовано, не було. Третя особа ОСОБА_7 в своїх поясненнях зазначила, що їй було відомо про стан майна і претензій до відповідача вона не має і запропонувала ціну 678 030 грн.

Твердження апелянта, що суд першої інстанції не звернув уваги на порушення інтересів позивача, оскільки в даному випадку проведенням оцінки реальну вартість майна було занижено, що вплинуло на виконання зведеного виконавчого провадження в частині погашення боргу отриманою сумою шляхом реалізації нерухомого майна на електронних торгах, є безпідставним.

За змістом ст. 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» оцінка майна, майнових прав - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 цього Закону і є результатом практичної діяльності суб'єкта оціночної діяльності.

Згідно з ч. 6 ст. 9 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" положення (національні стандарти) оцінки майна є обов'язковими до виконання суб'єктами оціночної діяльності під час проведення ними оцінки майна всіх форм власності та в будь-яких випадках її проведення.

Для застосування під час проведення оцінки нерухомого майна (нерухомості) суб'єктами оціночної діяльності є обов'язковим Національний стандарт №1 "Загальні засади оцінки майна і майнових прав", затверджений постановою КМУ від 10.09.2003 № 1440, що визначає загальні вимоги до проведення незалежної оцінки майна, а також Національний стандарт № 2 "Оцінка нерухомого майна", затверджений постановою КМУ від 28.10.2004 №1442.

Доводи апеляційної скарги про порушення вимог цих нормативно-правових актів та не проведення особистого огляду об'єкта оцінки суб'єктом оціночної діяльності не ґрунтується на доказах і спростовується даними висновку про вартість майна від 06.12.2017 року, зокрема, описом об'єкта оцінки. Вказівка у висновку про проведення огляду об'єкта 15.05.2017 року, виходячи з обставин справи, є опискою.

З огляду на викладене, у разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку, а суд повинен надати оцінку звіту про оцінку майна відповідно до положень Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Позивач вартість майна, що визначена суб'єктом оціночної діяльності, у разі її незгоди, до суду не оскаржувала, рецензування звіту не проводила.

Посилання апелянта, що оцінку майна проведенo з порушенням строків, неврахуванням дійсної площі будинку з врахуванням самочинної прибудови, не приймаються апеляційним судом до уваги.

За даними висновку про оцінку майна об'єктом оцінки є домоволодіння загальною площею 77,9 кв.м, розташоване на земельній ділянці площею 0,098 га, кадастровий номер НОМЕР_1. Посилання апелянта на належність цієї земельної ділянки іншій особи, а відтак, помилку у висновку, не підтверджене достатніми доказами і фактично спростовуються даними договору купівлі-продажу від 16.04.2008 року, договору іпотеки від 16.04.2008 року, за якими ця ділянка перейшла у власність ОСОБА_6 та була передана в іпотеку ВАТ КБ «Надра» (а.с. 69-71, т.2).

Те, що житловий будинок по АДРЕСА_1 зруйновано на час подачі скарги (19.03.2018 року), не свідчить про недостовірність даних висновку про оцінку цього майна, складеного раніше.

В свою чергу, ця обставина цілком свідчить про те, що дії державного виконавця по визначенню вартості майна відповідно до цього звіту жодним чином не порушують право апелянта.

Посилання апелянта, що державний виконавець повідомив її про звіт з порушенням терміну, який надається, спростовується матеріалами справи.

Отже, ураховуючи, що відчуження майна з прилюдних торгів відноситься до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватись недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, які встановлені ч. ч. 1-3 та 6 ст. 203 ЦК України.

Позивач підстав недодержання вимог проведення прилюдних торгів в момент їх проведення не надала, тому відсутні підстави для задоволення її позову.

Інші доводи апеляційної скарги, ретельно досліджені судом, висновків суду не спростовують і не дають підстав вважати, що судом допущені порушення матеріального чи процесуального права, які призвели або могли призвести до неправильного вирішення спору.

Оскільки рішення суду правильне, обґрунтоване, відповідає обставинам справи, постановлене з дотриманням вимог процесуального права, апеляційний суд не вбачає підстав для його скасування.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 374, 375, 382, 384, 389, 390 ЦПК України, Хмельницький апеляційний суд

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 залишити без задоволення.

Рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 26 липня 2018 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту прийняття, проте може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складання повного рішення.

Повне судове рішення складено 3 грудня 2018 року.

Судді А.В. Купельський

Т.В. Спірідонова

Т.О. Янчук

________________________________________________________________________

Головуючий у першій інстанції - Продан Б.Г. Категорія - 59

Доповідач - Купельський А.В.