Справа №403/204/18 провадження № 2/403/126/18
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

26 березня 2018 року смт.Устинівка

Суддя Устинівського районного суду Кіровоградської області Атаманова С.Ю., розглянувши позовну заяву Публічного акціонерного товариства ОСОБА_1 «ПриватБанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду із позовною заявою до відповідача ОСОБА_2 про стягнення з останнього заборгованості за кредитним договором № б/н від 20.07.2011 року у розмірі 33009,50 грн., яка виникла внаслідок неналежного виконання відповідачем умов договору, та судових витрат.

Згідно дати, зазначеної в позовній заяві, остання була складена 06.03.2018 року.

Разом з тим, згідно даних, вказаних у накладній №282216 про здійснення експрес-доставки кореспонденції та вантажу по Україні і за кордон, реєстру №8869893 позовна заява до ОСОБА_2 (категорія: стандарт) була відправлена до Устинівського районного суду Кіровоградської області уповноваженою особою ПАТ КБ «ПриватБанк» ОСОБА_3 07.03.2018 року та доставлена до суду 21.03.2018 року.

Таким чином, датою звернення позивача ПАТ КБ «ПриватБанк» до суду є дата 07.03.2018 року.

Відповідно до ч.3 ст.3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду та вирішення справи.

Відповідно до ч.1 ст.187 ЦПК України суддя відкриває провадження у справі за відсутності, крім іншого, підстав для залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, вважаю, що подана ПАТ КБ «ПриватБанк» позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає зазначеним вище вимогам закону, а саме: позовна заява не містить: зазначення доказів, що підтверджують обставини, якими позивач обгрунтовує свої вимоги (п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України), зокрема, доказів на підтвердження викладених у позовній заяві обставин щодо: отримання відповідачем кредиту у розмірі 8400 грн. 00 коп. у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку за договором № б/н від 20.07.2011 року; виду та строку дії картки, умови кредитування за якою суд має брати до уваги, оскільки згідно доданого до позовної заяви розрахунку заборгованості відповідача ОСОБА_2, станом на 20.07.2011 року процентна ставка визначена на рівні 30,00 %, починаючи з 01.09.2014 року процентна ставка визначена на рівні 34,8%, а з 01.04.2015 року процентна ставка визначена на рівні 43,2%, що не відповідає базовій ставці 2,5% в місяць, визначеній у довідці про умов кредитування з використанням кредитки «Універсальна, 55 днів пільгового періоду; розміру заборгованості окремо за пенею та комісією, які мають різну правову природу, оскільки позивачем в позовній заяві вказана загальна сума заборгованості за пенею та комісією в розмірі 200,00 грн.; розміру нарахованих штрафів в сумі 2048,07 грн. окремо щодо фіксованої складової 500,00 грн. та процентної складової 1548,07 грн..

Таким чином, позивачу по справі для усунення вказаних недоліків необхідно надати суду докази на підтвердження: отримання відповідачем за кредитним договором №б/н від 20.07.2011 року суми кредиту 8400,00 грн.; зміни умов кредитування та обслуговування кредитної карти клієнта ОСОБА_2, із зазначенням її виду та строку дії, в тому числі, дані про послідуюче продовження терміну дії картки чи видачу нової карти; інформування відповідача про зміну тарифів; виписку з особового рахунку відповідача, як клієнта, що є регістром аналітичного обліку і містить записи про операції, здійснені протягом операційного дня, та є підтвердженням виконаних за день операцій; а також відповідний розрахунок розміру пені, комісії та штрафів (по кожному виду окремо).

Також позивачем по справі не виконані вимоги ч.5 ст.177 ЦПК України щодо обовязку додати до позовної заяви всі наявні в них докази, що підтверджують обставини, на яких грунтуються позовні вимоги (якщо додаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів), оскільки згідно положень ч.ч.1, 2, 4, 5 ст.95 ЦПК України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. Натомість представником позивача частково виконані зазначені вимоги, оскільки засвідчені копії документів, додані до позовної заяви, не містять дати такого засвідчення, а до копії позовної заяви додані лише ксерокопії документів, які не є письмовими доказами згідно зазначених вище вимог.

Таким чином, для виконання вимог ст.177 ЦПК України представнику позивача необхідно додати до позовної заяви та її копії копії документів, засвідчених у встановленому законом порядку.

Крім того, позивачем не виконані вимоги ч.4 ст.177 ЦПК України, яка передбачає надання до суду документів, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і в розмірі, оскільки до позовної заяви доданий документ, а саме: виготовлена за допомогою технічних засобів копія платіжного доручення №PROM6BFВАС від 06.03.2018 року, що не відповідає вимогам діючого законодавства України.

Зокрема, відповідно до Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті (з наступними змінами), затвердженими постановою Правління Національного банку України 15.05.2009 року №296, платіжне доручення має містити відтиск печатки, дату проведення банком, підтверджене підписом банку.

Відповідно до роз"яснень п.26 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 року "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" відповідні документи подаються до суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

Таким чином, позивачу для усунення вказаного недоліку необхідно надати до суду оригінал платіжного доручення №PROM6BFВАС від 06.03.2018 року.

Крім того, до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача (ч.7 ст.177 ЦПК України).

Відповідно до ч.3 ст.58 ЦПК України юридична особа бере участь у справі через свого керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення (само представництво юридичної особи), або через представника.

За змістом ч.2 ст.60 ЦПК України під час розгляду справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла 18-річного віку, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у ст.61 цього Кодексу.

Відповідно до ч.6 ст.19 ЦПК України малозначними справами є: справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує пятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч.3 ст.62 ЦПК України, довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (електронним цифровим підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами.

Суддею встановлено, що відповідно до змісту позовної заяви, представником позивача ПАТ КБ «ПриватБанк» за довіреністю, який підписав позовну заяву, вказаний ОСОБА_3.

До позовної заяви додана копія довіреності №8331-К-Н-О від 31.08.2017 року на ім"я ОСОБА_3, яка видана ПАТ КБ «Приватбанк», в особі виконуючого обов"язки голови правління ПАТ КБ «Приватбанк» ОСОБА_4, яка діє на підставі Статуту (нова редакція) ПАТ КБ «ПриватБанк».

Також до позовної заяви додана копія відомостей з Єдиного державного реєстру підприємств та організацій України (ЄДРПОУ), в якому зазначено прізвище, ім"я та по батькові керівника - ОСОБА_4, та копія виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, відповідно до якої право вчиняти юридичні дії від імені юридичної особи ПАТ КБ «ПриватБанк» без довіреності, у тому числі підписувати договори, та наявність обмежень щодо представництва від імені юридичної особи або фізичної особи-підприємця має ОСОБА_4 і ОСОБА_5.

Частиною 1 ст.246 ЦК України передбачено, що довіреність від імені юридичної особи видається її органом або іншою особою, уповноваженою на це її установчими документами.

Натомість, зазначаючи в довіреності, якою представник ОСОБА_3 уповноважується на здійснення представництва інтересів банку в місцевих загальних судах, що вона видана ПАТ КБ «ПриватБанк» в особі виконуючого обов"язки голови правління ОСОБА_4, який діє на підставі Статуту, до позовної заяви не додано витягу із вказаного Статуту, як і не надано жодних документів, що підтверджують відповідні повноваження ОСОБА_4, яка видала та підписала довіреність на ім"я представника ОСОБА_3.

З огляду на викладене, представнику позивача необхідно надати до суду письмові докази на підтвердження повноважень особи, яка видала довіреність №8331-К-Н-О від 31.08.2017 року, а саме: виконуючої обов"язки голови правління ПАТ КБ «ПриватБанк» ОСОБА_4 уповноважувати інших осіб на представництво інтересів банку.

Відповідно до ч.ч.2, 3 ст.185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

З урахуванням викладеного, суддею в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначені недоліки позовної заяви та спосіб їх усунення.

Відповідно до приписів ч.2 ст.185 ЦПК України, з урахуванням характеру встановлених суддею недоліків позовної заяви, позивачу необхідно встановити строк для їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.2 ст.258 ЦПК України процедурні питання, повязані з рухом справи в судді першої інстанції вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

Керуючись ст.ст.58, 62, 95, 175, 177, 183, 258, 260, 261, 353 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Публічного акціонерного товариства ОСОБА_1 банк «ПриватБанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором - залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення йому копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Розяснити позивачу, що у разі виконання ним вимог ст.ст.175, 177 ЦПК України відповідно до ухвали суду, позовна заява вважатиметься поданою в день її первісного подання до суду. Якщо позивачем не будуть усунуті недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання її суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду. Заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на судове рішення.

Суддя Устинівського районного суду

Кіровоградської області ОСОБА_6