печерський районний суд міста києва
Справа № 757/9900/17-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 травня 2018 року Печерський районний суд м. Києва в складі : головуючого - судді Цокол Л.І. за участі секретаря Захарченко В.П., позивача ОСОБА_1, представника відповідача - адвоката ОСОБА_2, розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_3 до ОСОБА_4, третя особа: ЖЕД «Липкижитлосервіс» про відшкодування матеріальних збитків, завданих в наслідок залиття квартири, -

В С Т А Н О В И В :

У лютому 2017 року позивач звернувся до суду із позовом про стягнення з відповідача завданої матеріальної шкоди у розмірі 21198,00 грн., відшкодування моральної шкоди у розмірі 20000,00 грн., стягнення з відповідача 3520,00 грн. за проведення комплексу робіт з проведення будівельно-технічного дослідження і судових витрат.

В обгрунтування означених позовних вимог, позивачі вказують, що ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1, на підставі договору купівлі-продажу від 06.06.1995 за № 1/3789-3372. З вини відповідача, мешканки АДРЕСА_2, яка знаходиться поверхом вище, було затоплено житло позивачів, внаслідок чого завдано їм матерівальної та моральної шкоди.

15 грудня 2017 року набрав чинності Закон, яким внесено зміни до Цивільного процесуального кодексу України (Відомості Верховної Ради України, 2004 р., №№ 40-42, ст. 492), шляхом викладення його в новій редакції.

Згідно п.9 Розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України (редакції 03.10.2017) справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу;

З урахуванням харектеру спірних відносин, ціни позову та способу захисту права обраного позивачами встановлено, що дану справу можливо вирішити в спрощеному позовному провадженні.

У судовому засіданні позивач ОСОБА_1, діюяи від свого імені та від імені ОСОБА_3 вимоги позовної заяви підтримав, просив задовольнити.

Предстанвик відповідача ОСОБА_2 у судовому засіданні щодо задоволення позовних вимог заперечував.

В судове засідання представник третої особи ЖЕД «Липкижитлосервіс» не з'явився, про дату та час розгляду справи повідомлявся належним, причини неявки суду не відомі.

З урахуванням положень ст.ст. 19, 274 ЦПК України, суд визнав за можливе вирішити даний спір в спрощеному позовному провадженні, оскільки зважаючи на предмет та підстави позовної заяви, обраного позивачем способу захисту вона відноситься до справ незначної складності.

Суд, заслухавши пояснення учасників судового процесу, дослідивши письмові матеріали справи, приходить до наступного.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 є власником квартири за адресою: АДРЕСА_1, на підставі договору купівлі-продажу від 06.06.1995 за № 1/3789-3372 та позивач ОСОБА_3 зареєстрована в даній квартирі, що підтверджується довідкою ф-3 від 07.10.2016 № 931.

24.05.2016 року відбулося залиття АДРЕСА_1 вищезазначеного будинку з квартири, що знаходиться поверхом вище з АДРЕСА_2, власником якої є відповідач.

Відповідно до Акту ЖЕД «Липкижитлосервіс» складеного 26.05.2016 р., складеного працівниками даного ЖЕД, що залиття АДРЕСА_1 сталося внаслідок пошкодження бойлера, який був самовільно встановлений власноком АДРЕСА_2. Та під час даного обстеження встановлено наступне: в коридорі замокання дверної коробки вхідлних дверей (двері не закриваються), стеля спостерігаються відшарування спалер на площі до 2,5 м2, на стінах мокрі плями залиттям на площі 2,0 м2, на підлозі (лінолеум, паркет) замокання та вздуття лінолеума на площі 2,5 м2, паркетної підлоги на площі до 1,5 м2; у кімнаті площею 14,0 м2 спостерігається залиття стелі (шпалери) на площі до 4,5 м2 та відшарування шпалер на площі до 1,0 м2, стіни (шпалери) мокрі плями залиття на площі до 1,0 м2; в кімнаті площею 14,7 м2 спостерігаються мокрі плями на стелі (шпалери) залиття та відшарування шпалер на площі до 1,0 м2, на стінах (шпалери) мокрі плями залиття на площі до 1,5 м2. В кухні площею 7,5 м2 на стінах (шпалери) спостерігаються жовті плями залиття на площі до 1,0 м2 та відшарування поверхневого опорядження на площі до 0,5 м2, а у ванні площею 1,8 м2 на стелі спостерігаються тріщини масляної фарби та відшарування поверхневого опорядження та на стінах тріщина масляної фарби. Також, пошкоджено електромереже в коридорі та двух житлових кімнатах відсутнє світло.

Відповідно до висновку експертного дослідження № 163-02 від 05.08.2016 року, проведеного за зверненням позивачів до судового експерта ОСОБА_5, вартість відновлювальних ремонтно-будівельних робіт (матеріальний збиток), у квартирі АДРЕСА_1 для усунення пошкоджень опорядження поверхні конструктивних елементів, на час проведення дослідження (05.08.2016), становить 21198,00 грн. з ПДВ.

При цьому, за проведення дпного експертного дослідження позивачами було сплачено 3520,00 грн.

Частиною першою статті 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Згідно ч. 3 ст. 386 ЦК України передбачено, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.

Згідно з ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Вдаючись в аналіз даних положень закону, для покладення на особу відповідальності за заподіяння майнової та моральної шкоди, зокрема в результаті бездіяльності заподіювача, необхідна сукупність таких обов'язкових умов: наявність шкоди, протиправність дій заподіювача шкоди, причинний зв'язок між протиправною поведінкою заподіювача і шкодою, вина в заподіянні шкоди.

Таким чином, деліктна відповідальність настає лише за вини заподіювача шкоди. Причинний зв'язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов'язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об'єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди.

За резулатами проведення судової будівельно-технічної експертири, призначеної судом, складено висновок № 8987 від 06.02.2018, відповідно до якого матеріальни й збиток, завданий власнику квартири АДРЕСА_1 внаслідок залиття квартири 24.05.2016 року з урахуванням фізичного зносу станом і в цінах на дату проведення експертизи складає 15751,00 грн. Вартість включає 20% ПДВ.

Оскільки, в судовому засіданні та у запереченнях сторони відповідача, останнім не заперечувався факт залиття квартири, а відтак суд приходить до висновку про доведення даної обставини.

За наведених обставин, підлягають задоволенню позовні вимоги про відшкодування майнової шкоди в розмірі 15751,00 грн.

Згідно ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Відповідно до роз'яснень, викладених у п.9 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 №4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» при визначенні розміру відшкодування моральної шкоди суд приймає до уваги стан здоров'я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його житті, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити з засад розумності, виваженості та справедливості.

Отже, моральна шкода відшкодовується тільки у разі встановлення вини особи, яка її завдала.

Враховуючи душевні страждання власника майна спричиненних залиттям його квартири, засад співмірності, розумності та справедливості, суд дійшов висновку про стягнення з відповідача на його користь 2 000 грн. у відшкодування моральної шкоди.

В задоволенні вимог ОСОБА_3 необхідно відмовити, оскільки шкода відшкодовується власнику пошкодженого майна, яким в даному випадку є ОСОБА_1

За правилами ст. 141 ЦПК України стягнути з відповідача на користь позивача сплачену ним суму судового збору в розмірі 1920,00 грн.

При цьому, не підлягають задоволенню витрати за проведення будівельно-технічного дослідження у розмірі 3520,00 грн., оскільки є необгрунтованими.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 1-18, 76-81, 95, 141, 228, 229, 235, 241, 244, 245, 258, 259, 263-265, 268, 354 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В :

позовні вимоги задовольнити частково. Стягнути з ОСОБА_4 ( місце проживання: АДРЕСА_5) на користь ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_6) 15 751,00грн. в рахунок завданої матеріальної шкоди, 2 000грн. в рахунок завданої моральної шкоди, судові витрати у справі в розмірі 1920,00грн.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва через районний суд (а з початку функціонування Єдиної інформаційно-телекомунікаційної системи безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва) протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст складено 22.06.2018.

Суддя Л.І.Цокол