Номер провадження 2/229/963/2018
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 листопада 2018 року Дружківський міський суд Донецької області у складі:

головуючого судді Петрова Є.В.,

при секретарі Цукаревій К.А. ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду м. Дружківка цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі Верхньоторецької сільської ради Ясинуватського району Донецької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Територіальної громади в особі Верхньоторецької сільської ради Ясинуватського району Донецької області про надання додаткового строку на прийняття спадщини, у якому просила визнати причини пропуску нею строку для прийняття спадщини поважними та визначити їй додатковий строк у шість місяців для подачі нею заяви про прийняття спадщини.

Позовні вимоги обґрунтувала тим, що ІНФОРМАЦІЯ_3 року помер її батько ОСОБА_2. Після його смерті залишилась спадщина у вигляді 43/100 частини житлового будинку АДРЕСА_1 з господарськими будівлями і спорудами, що знаходиться по АДРЕСА_1, що належить померлому на підставі рішення суду Ясинуватського району Донецької області від 15.08.1979 року, що набрало законної сили 25.08.1979 року.

Вважає, що нею пропущено строк для прийняття спадщини з поважних причин, оскільки не мала можливості подати заяву про прийняття спадщини у встановлений законом строк в зв'язку із істотними труднощами. Її батько з 1978 року по день смерті проживав у АДРЕСА_2. Спілкувалися вони за допомогою телефонного зв'язку та листів. У листопаді 2012 року їй стало відомо, що її батько помер. Виїхати до іншої держави, щоб пересвідчитись в правдивості інформації вона не мала можливості, оскільки доглядала за хворою матір'ю. В 2017 році її знайома переїхала жити до Самари, яка допомогла їй отримати свідоцтво про смерть батька. Оскільки про смерть батька вона достеменно дізналася після спливу шестимісячного строку для прийняття спадщини просить визначити їй додатковий строк.

Позивачка ОСОБА_1 у судове засідання не з'явилася, надала заяву з клопотанням розглядати справу у її відсутності, позовні вимоги підтримала з підстав, викладених у позові, просила задовольнити її позовні вимоги.

Представник відповідача у судове засідання не з'явився, надали заяву з клопотанням розглядати справу у їх відсутності, про час та місце розгляду справи їх повідомлено належним чином. З позовними вимогами погодилися.

З огляду на це, на підставі ст. 247 ЦПК України, суд, вважає за можливе розглядати справу у відсутності сторін, на підставі наявних у справі доказів, без фіксації судового процесу.

Суд, вивчивши письмові докази по справі, приходить до висновку, що позовні вимоги задоволенню підлягають виходячи з наступних підстав.

ІНФОРМАЦІЯ_5 року помер ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, уродженець сел. Скотовата Ясинуватського району Донецької області, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2, актовий запис про смерть №54, складений ІНФОРМАЦІЯ_5 року у відділі ЗАГС Совєтського району міського округу Самари управління ЗАГС Самарської області, Росія (а.с.9).

Після смерті ОСОБА_2 залишилось майно у вигляді 43/100 частини домоволодіння АДРЕСА_1, розташованого по АДРЕСА_1, що належить померлому на підставі рішення суду Ясинуватського району Донецької області (а.с.6).

Судом встановлено, що позивачка ОСОБА_1 є дочкою ОСОБА_2, про що свідчить свідоцтво про народження позивачки серії НОМЕР_3, актовий запис № 59 від 09 вересня 1960 року, зроблений у Скотоватській сільраді Авдіївського району Сталінської області, де батьком записаний ОСОБА_2; свідоцтвом про укладення шлюбу серії НОМЕР_4, актовий запис № 56 від 06 жовтня 1979 року, зроблений у Верхньоторецькій сільраді Ясинуватського району Донецької області, за яким позивачка змінила своє дівоче прізвище "ОСОБА_1" на прізвище "ОСОБА_1" (а.с.7).

Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру № 53649003 від 11.10.2018 р., та інформації від Дружківської державної нотаріальної контори, які надані на запит суду, в Спадковому реєстрі інформація щодо наявності відкритої спадкової справи після смерті ОСОБА_2, померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 року відсутня, тобто спадкова справа не заводилась та свідоцтво про право на спадщину не видавалось (а.с. 48).

ОСОБА_1 не реалізувала свого права на спадщину, як спадкоємець за законом, не прийняла спадщину у вигляді частини 43/100 частини домоволодіння АДРЕСА_1, розташованого по АДРЕСА_1.

Згідно з ч. 2 ст. 1223 ЦК України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у ст. 1261-1265 ЦК України.

Згідно з ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народженні після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Отже, спадкоємцем І-ї черги за законом, після смерті ОСОБА_2 є його дочка ОСОБА_1

Суд встановив, що ОСОБА_1 єдиним спадкоємцем, хто міг прийняти спадщину, що відкрилась після смерті ОСОБА_2

Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Згідно ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Статтею 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутись до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

З матеріалів справи вбачається, що у встановлений законом шестимісячний строк ОСОБА_1 заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 не подала.

В якості поважності причини пропуску строку ОСОБА_1 зазначає те, що її батько мешкав у м.Самара, Росія, виїхати за межі своєї країни не мала змогу, оскільки доглядала за хворою матір'ю, і отримати його свідоцтво про смерть їй вдалося лише у жовтні 2017 року.

Враховуючи вищевикладене, на підставі досліджених обставин справи, суд приходить до висновку, що позивач пропустила встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини з поважних причин, а тому їй необхідно надати додатковий строк у шість місяціі для прийняття спадщини.

Керуючись ст.ст. 2, 4, 5, 10-13, 76-81, 258-261, 263-265, 268, 273, 354 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

позовні вимоги ОСОБА_1 до до Територіальної громади в особі Верхньоторецької сільської ради Ясинуватського району Донецької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4, (РНОКПП НОМЕР_1), додатковий строк у шість місяців з дати набрання рішенням суду законної сили для подачі заяви про прийняття спадщини за законом, що залишилась після смерті ОСОБА_2, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 року.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

На рішення може бути подана апеляційна скарга до Донецького апеляційного суду через Дружківський міський суд протягом тридяти днів після проголошення рішення.

В разі проголошення лише вступної та резолютивної частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складений 03 грудня 2018 року.

Суддя: Є. В. Петров