Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

15.06.2018 року Справа № 133/1100/18

КОЗЯТИНСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ

в складі головуючого судді Воронюк В.А.

при секретарі Полонській Н.М.

з участю представника позивача адвоката ОСОБА_1

розглянувши у підготовчому відкритому судовому засіданні в м.Козятині цивільну справу за позовом ОСОБА_2, ОСОБА_3 до Пиковецької сільської ради Козятинського району Вінницької області про встановленні факту родинних відносин, визначення додаткового строку для прийняття спадщини ,-

ВСТАНОВИВ:

Представник позивачів - адвокат ОСОБА_1, звернулась до суду із позовом в якому просила встановити, що ОСОБА_5, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 року, дійсно був батьком ОСОБА_2 та визначити ОСОБА_2 та ОСОБА_3 додатковий строк терміном на один місяць для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті їхнього батька ОСОБА_5, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 року.

В обґрунтування позовних вимог представник позивачів вказала, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року помер батько позивачів - ОСОБА_5, який на день смерті проживав в АДРЕСА_1. Після його смерті відкрилася спадщина на спадкове майно, в тому числі на земельну ділянку площею 0,6455 га для ведення особистого селянського господарства та на земельну ділянку для ведення особистого селянського господарства площею 0,1201 га. Відповідно до заповіту, посвідченого секретарем Пиковецької сільської ради 22 травня 2012 року та зареєстрованого в реєстрі за № 15, вони є спадкоємцями всього майна померлого батька в рівних частках. Інших спадкоємців за заповітом та спадкоємців, які мають право на обов'язкову частку у спадщині, немає. При оформленні спадкових прав виникли складнощі у тому, що прізвище батька в свідоцтві про смерть та в інших документах зазначено як ОСОБА_2 у ОСОБА_2 його прізвище зазначено як ОСОБА_2». У зв'язку із тим, що існують розбіжності прізвищах, неможливо довести родинні відносини і у разі неподання документів, що підтверджують родинні відносини, необхідно сплачувати великий податок при оформленні спадщини. Крім того, у встановлений законодавством шестимісячний строк вони не звернулись до нотаріуса з приводу оформлення спадщини після смерті батька у зв'язку із тим, що проживають в іншій місцевості і тому не мали можливості вчасно звернутись із заявою про прийняття спадщини за місцем відкриття спадщини після померлого батька.

Представник позивачів - адвокат ОСОБА_1 в судовому засіданні позовні вимоги підтримала в повному обсязі, просила позов задовольнити.

Представник відповідача Пиковецької сільської ради Козятинського району Вінницької області в судове засідання не з"явився, проте подав суду заяву про слухання справи у їхню відсутність.

Суд, дослідивши письмові докази вважає, що позов підлягає задоволенню.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року помер ОСОБА_5, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 (а.с.4), який проживав та був зареєстрований в АДРЕСА_2 (а.с.6).

Після смерті ОСОБА_5 залишилось спадкове майно до складу якого входить земельна ділянку площею 0,6455 га для ведення особистого селянського господарства, яка належала померлому на підставі державного акта на право власності на земельну ділянку серії НОМЕР_2 (а.с.7) та на земельна ділянку для ведення особистого селянського господарства площею 0,1201 га, яка належала померлому на підставі державного акта на право власності на земельну ділянку серії НОМЕР_3 (а.с.8)

За життя ОСОБА_5 залишив заповіт, посвідчений секретарем Пиковецької сільської ради 22 травня 2012 року та зареєстрований в реєстрі за № 15, яким все своє майно в рівних частках заповідав своїм дітям - позивачам по справі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 (а.с.5)

Позивачі бажають прийняти спадщину після смерті батька, проте не можуть скористатись своїм правом, оскільки своєчасно не подали заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори.

Крім того існують розбіжності у написанні прізвища спадкодавця, який відповідно до свідоцтва про смерть та інших документів значиться - ОСОБА_5 та прізвища позивача ОСОБА_2, який відповідно до паспорту значиться - ОСОБА_2, тобто існує розбіжність в написанні однієї букви (а.с.4,9).

Той факт, що позивач ОСОБА_2 є сином померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_5 підтверджується копією свідоцтва про народження позивача ОСОБА_2, де його прізвище на російській мові значиться як ОСОБА_2, а батьком зазначено російською мовою ОСОБА_5

Тому суд вважає, доведений той факт, що ОСОБА_5, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 року, дійсно був батьком ОСОБА_2, а розбіжності у написанні прізвищ позивача у вищевказаних документах та прізвища його померлого батька у свідоцтві про смерть були допущені через неуважність посадових осіб та через невірний переклад прізвищ з російської на українську мову.

Відповідно положень п.7 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» №5 від 31.03.1995 року, відповідно до п.1 ст. 273 ЦПК України суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію у зв'язку із втратою годувальника.

Позивачі спадщини не прийняли у встановлений законом шестимісячний строк після смерті батька ОСОБА_8 у зв'язку із тим, що проживають в іншій місцевості і тому не мали можливості вчасно звернутись із заявою про прийняття спадщини за місцем відкриття спадщини після померлого батька.

В постанові Верхоного Суду України від 06 вересня 2017 року у справі № 315/765/14ц зазначається, що у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Таким чином суд вважає, що позивачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 пропустила строк для прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_5 з поважних причин .

Правовідносини, які склались між сторонами, відповідають вимогам ст.1272 п.3 ЦК України, згідно з якими, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

З урахуваннм всіх обставин, суд вважає, що позивачам необхідно визначити додатковий строк на прийняття спадщини після померлого батька.

Керуючись ст.ст. 12, 76-80, ч.3 ст.200, ч.4 ст.206, ст.ст. 263-265 ,268 ,293, п.5 ч.2 ст.293 ЦПК України, ст. ч.3 ст. 1272 ЦК України, суд-

ВИРІШИВ :

Позов задовольнити.

Встановити факт, що ОСОБА_5, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 року був батьком ОСОБА_2.

Визначити ОСОБА_3 додатковий строк , для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті батька ОСОБА_5 терміном один місяць, після набрання чинності судовим рішенням.

Визначити ОСОБА_2 додатковий строк , для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті батька ОСОБА_5 терміном один місяць, після набрання чинності судовим рішенням.

На рішення суду може бути подано апеляцію до апеляційного суду Вінницької області протягом 30 днів після проголошення.

Якщо проголошено вступну та резолютивну частину рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення буде скаладено 15 червня 2018 року.

Суддя: підпис В.А. Воронюк

Згідно з оригіналом.

суддя

секретар

15.06.2018