Справа № 308/5588/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29.11.2018 місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді Світлик О.М.,

за участю секретаря судового засідання Гайданки Г.В.,

розглянувши у підготовчому засіданні у залі суду в місті Ужгороді у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 Габрієлли Василівни до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася в суд з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

У позовній заяві позивач посилається на те, що з відповідачем ОСОБА_2 вони уклали шлюб у виконавчому комітеті Великодобронської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області 29.10.2016 року, про що складено відповідний актовий запис за № 25, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії І-ФМ № 150605 від 29.10.2016 року. Під час шлюбу дітей в них не народилося.

Позивач зазначає, що укладення шлюбу з відповідачем стало поспішним рішенням, оскільки виявилося, що в них з чоловіком різні характери та погляди на життя та сімейні цінності, через що між ними постійно виникали сварки та суперечки. Така ситуація призвела до неможливого проживання разом, через що вони вже тривалий час покинула відповідача та переїхала проживати до матері в с. Свобода Берегівського району. Крім того, відповідач ніде не працює та не утримує належно сімю, а якщо і заробить якісь кошти, то не витрачає їх на сімю. Вона сама повинна працювати і думати про утримання сімї, проживати з відповідачем в мирі та злагоді в них не виходить, а тому вона впевнилася в черговий раз, що подальше їх спільне життя є неможливим. У звязку з цим вона вирішила звернутися з позовом про розірвання шлюбу, оскільки примирятися з відповідачем не бажає, а їх шлюб існує формально.

Крім того, позивач вказує, що після укладення шлюбу вона вирішила змінити своє дошлюбне прізвище на подвійне «Гайнал-Сані», однак навіть не встигла змінити паспорт та інші документи, а відтак, просить суд відновити їй її дошлюбне прізвище «Гайнал».

На підставі викладеного позивач просить суд шлюб, укладений між нею та ОСОБА_2 розірвати та після розірвання шлюбу відновити їй дошлюбне прізвище «Гайнал».

Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 04.10.2018 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі за вказаною позовною заявою, постановлено розгляд справи проводити у порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

У підготовче засідання позивач не зявилася, при цьому через канцелярію суду подала заяву від 29.11.2018 року, згідно з якою позов підтримує у повному обсязі та просить розірвати шлюб, а розгляд справи провести без її участі.

Відповідач у підготовче засідання не зявився, однак через канцелярію суду подав заяву від 29.11.2018 року, в якій зазначив, що позовні вимоги визнає у повному обсязі, просить ухвалити судове рішення у підготовчому засіданні за його відсутності.

Відповідно до ч. 4 ст. 200 ЦПК України ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу.

Згідно з ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані докази, виходячи з їх належності та допустимості, суд приходить до наступних висновків.

Як вбачається з матеріалів справи, 29.10.2016 року між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище ОСОБА_1) Габрієллою Василівною, ІНФОРМАЦІЯ_2, було укладено шлюб, який зареєстровано у виконавчому комітеті Великодобронської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області за актовим записом № 25, що стверджується свідоцтвом про шлюб серії І-ФМ № 150605, виданим 29.10.2016 року.

Дітей від шлюбу сторони не мають.

Згідно зі ст. 21 СК України шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Проживання однією сімєю жінки та чоловіка без шлюбу не є підставою для виникнення у них прав та обовязків подружжя. Релігійний обряд шлюбу не є підставою для виникнення у жінки та чоловіка прав та обовязків подружжя, крім випадків, коли релігійний обряд шлюбу відбувся до створення або відновлення органів державної реєстрації актів цивільного стану.

Відповідно до ч. 1 ст. 24, ст. 25 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка, жінка та чоловік можуть одночасно перебувати лише в одному шлюбі, жінка та чоловік мають право на повторний шлюб лише після припинення попереднього шлюбу, примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Статтею 56 СК України передбачено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого звязку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

З даної норми слідує, що кожен із подружжя має право на припинення шлюбних відносин і таке право не залежить від бажань іншого з подружжя.

За правилами ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу згідно якої позов про розірвання шлюбу може бути предявлений одним із подружжя.

Відповідно до ст. 112 СК України під час розгляду справи про розірвання шлюбу за позовом одного з подружжя суд зясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Судом встановлено, що подружнє життя між сторонами не склалося, вони разом не проживають та сімейних стосунків не підтримують. Неповнолітніх дітей від шлюбу, що могло б хоч якось звязувати сторони, вони не мають.

Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу з відповідачем, останній позов про розірвання шлюбу визнав, що не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд вважає, що примирення та подальше подружнє життя сторін є неможливим, їх сімя розпалася остаточно, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу може суперечити інтересам сторін, а тому на підставі ст. 105 СК України шлюб слід розірвати.

Що стосується вимоги позивача про відновлення їй дошлюбного прізвища, суд зазначає, що відповідно до положень ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Водночас, вирішення питання щодо прізвища особи, яка змінила своє прізвище внаслідок укладення шлюбу, яким вона буде іменуватися після розірвання шлюбу, виключно залежить від її бажання, а відтак, суд вважає позовну вимогу про відновлення позивачу дошлюбного прізвища підставною та такою, що підлягає до задоволення.

Відповідно до ч. 1 ст. 142 ЦПК України у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

З огляду на визнання відповідачем позову до початку розгляду справи по суті, з державного бюджету позивачу необхідно повернути 352,40 грн. судового збору.

Керуючись ст. ст. 4, 13, 89, 142, 200, 206, 223, 258, 259, 263-265, 268, 273, 354, 355 ЦПК України, ст. ст. 56, 105, 110, 112, 113, 115 СК України, суд,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 Габрієлли Василівни до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити повністю.

Шлюб, зареєстрований 29.10.2016 року у виконавчому комітеті Великодобронської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області за актовим записом № 25, між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище ОСОБА_1) Габрієллою Василівною, ІНФОРМАЦІЯ_2 розірвати.

Після розірвання шлюбу відновити ОСОБА_1 Габрієллі Василівні дошлюбне прізвище ОСОБА_1.

Повернути з державного бюджету України ОСОБА_1 Габрієллі Василівні судовий збір у розмірі 352 (триста пятдесят дві) гривні 40 коп.

Позивач: ОСОБА_1 Габрієлла Василівна, ІНФОРМАЦІЯ_2, РНОКПП НОМЕР_1, яка проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3.

Відповідач: ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, який проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду, при цьому відповідно до п. п. 15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України в редакції Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів » від 03.10.2017 року № 2147-VIII до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією кодексу.

Рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили у відповідності до ч. 2 ст. 115 СК України надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом згідно з ч. 4 ст. 115 СК України є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Повний текст рішення складено 29 листопада 2018 року.

Головуюча О.М. Світлик