Справа №: 398/4299/17
провадження №: 2/398/860/18
"04" червня 2018 р. м.Олександрія
Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області
в складі: головуючого - судді Голосеніної Т.В.,
з участю секретаря судового засідання - Шаповал І.Ф.,
в присутності позивача - ОСОБА_1.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Олександрії цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - орган опіки і піклування Олександрійської міської ради Кіровоградської області, про позбавлення батьківських прав та збільшення розміру аліментів,-
Позивач звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_3 в інтересах малолітнього ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - орган опіки і піклування Олександрійської міської ради Кіровоградської області, про позбавлення батьківських прав та збільшення розміру аліментів.
Позов мотивує тим, що з 02.11.2007 року перебувала з відповідачем у зареєстрованому шлюбі. Від шлюбу мають дитину ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, який проживає з нею і знаходиться на її утриманні. Подальше спільне життя з відповідачем не склалося, часто виникали непорозуміння та сварки, відповідач зловживав алкоголем, що призвело до припинення шлюбних відносин. Заочним рішенням Біляївського районного суду Одеської області від 22.11.2012 року шлюб між ними було розірвано. Заочним рішенням Біляївського районного суду Одеської області від 09.07.2015 року з відповідача було стягнуто аліменти на її користь на утримання сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, в сумі 4000 грн. Але до теперішнього часу відповідач ухиляється від сплати аліментів. Крім того, так як у дитини виявилася затримка психічного розвитку, аутизм та затримка речового розвитку, що підтвреджується копією епікризу №495/1118 ДС «ООМЦПЗ», кошти, які були стягнуті рішенням замалі для утримання нашої дитини. На лікування дитини постійно потрібні немалі кошти, а саме на заняття з психологом, дефектологом, заняття у басейні, спеціальна підготовка до школи, постійні витрати на ліки, це окрім харчування, витрат на одяг, та витрат на нормальне повноцінне життя дитини, яке потрібне для його віку. Також, для лікування дитини необхідно виїжджати за межі України, а саме до Білорусії та Літви, оскільки відповідач не підтримує спілкування з дитиною, місцеперебування його не відомо, тому не можливо отримати від нього дозвіл на виїзд за кордон з дитиною, що негативно сказується на здоров'ї сина.
Відповідач участі у вихованні дитини не бере, матеріальну допомогу на утримання дитини не надає, не виявляє будь-якої турботи про дитину, життям та розвитком сина не цікавиться.
Комісія з питань захисту прав дитини при виконавчому комітеті Олександрійської міської ради надала висновок про позбавлення батьківських прав ОСОБА_3 по відношенню до малолітнього ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1.
З огляду на вищевикладене, позивач просить суд позбавити ОСОБА_3 батьківських прав стосовно неповнолітнього сина, збільшити розмір аліментів та стягнути з ОСОБА_3, аліменти на її користь на утримання неповнолітньої дитини ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, у твердій грошовій сумі 8000 грн. щомісячно, починаючи з дня подання позову і до досягнення дитиною повноліття.
Позивач ОСОБА_2 в судовому засіданні позовні вимоги просила задовольнити з підстав, зазначених у позовній заяві, не заперечила проти заочного розгляду справи.
Представник Олександрійської міської ради Кіровоградської області в судове засідання не з'явився, надав письмові пояснення та заяву, якою позовні вимоги підтримав з підстав, зазначених у ній, з висновком комісії з питань захисту прав дитини від 04.07.2017 року погодився, розгляд справи просив проводити без його участі.
Відповідач ОСОБА_3 в судові засідання, призначені на 13.03.2018 року, 07.05.2018 року та 04.06.2018 року, жодного разу не з'явився. Повістки про виклики в судові засідання, які було направлено відповідачу на адресу, вказану в позовній заяві, а саме: АДРЕСА_1, повернулись на адресу суду: на 13.03.2018 року, 07.05.2018 року та 04.06.2018 року з відміткою «інші причини, що не дали змоги виконати обов'язки щодо пересилання поштового відправлення». При цьому, згідно довідки відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання УДМС України в Кіровоградській області від 27.12.2017 року та довідки управління дозвільно-погоджувальних процедур та адміністративних послуг Олександрійської міської ради від 27.12.2017 року №2597/90/16 відповідач зареєстрована за вказаною адресою.
Відповідно до ч.1 ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв'язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.
Згідно з ч.11 ст.128 ЦПК України відповідач, третя особа, свідок зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, викликається до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за 10 днів до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик відповідач вважається повідомленим про дату, час і місце розгляду справи.
15.03.2018 року та 10.05.2018 року на офіційному веб-сайті судової влади України було розміщено оголошення про виклик ОСОБА_3 на 11год. 00хв. 07.05.2018 року та відповідно на 11 год. 30 хв. 04.06.2018 року на розгляд зазначеної цивільної справи.
Враховуючи викладене, відповідач вважається таким, що про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.
Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України.
Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення учасників справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.
Судом встановлено, що з 02.11.2007 року позивач з відповідачем перебували у зареєстрованому шлюбі, який заочним рішенням Біляївського районного суду Одеської області від 22.11.2012 року №1506/4337/2012 було розірвано.
Від шлюбу мають неповнолітнього сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується копією свідоцтва про народження Серії НОМЕР_3, виданого Другим Суворовським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Одеського міського управління юстиції від 28.04.2011 року.
У дитини виявилася затримка психічного розвитку, аутизм та затримка речового розвитку, що підтвреджується копією медичного висновку про дитину-інваліда віком до 18 років №26 від 05.04.2017 року та копією епікризу №495/1118 ДС «ООМЦПЗ».
Заочним рішенням Біляївського районного суду Одеської області від 09.07.2015 року №496/1143/15-ц з відповідача було стягнуто аліменти на користь ОСОБА_1 на утримання неповнолітнього ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1.
Відповідач участі у вихованні дитини не бере, матеріальну допомогу на утримання дитини не надає, не виявляє будь-якої турботи про дитину, життям та здоров'ям дитини не цікавиться, має заборгованість по сплаті аліментів.
Крім того, для лікування дитини рекомендовано виїжджати за межі України, оскільки відповідач не підтримує спілкування з дитиною, місцеперебування його не відомо, тому не можливо отримати дозвіл відповідача на виїзд за кордон з дитиною.
Відповідно до висновку органу опіки та піклування Олександрійської міської ради Кіровоградської області від 04.07.2017 року №242/9/10/3 ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, доцільно позбавити батьківських прав відносно неповнолітнього сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1.
У відповідності до ч.ч.2,3 ст.150 СК України батьки зобов'язані піклуватися про здоров'я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток , зобов'язані забезпечити здобуття дитиною повної загальної середньої освіти, готувати її до самостійного життя.
Частиною 2 ст. 157 СК України встановлено, що той із батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов'язаний брати участь у її вихованні.
Підстави позбавлення батьківських прав наведені у ст.164 СК України. Зокрема, п.2 ч.1 ст.164 СК України визначено, що мати, батько, можуть бути позбавлені судом батьківських прав, якщо вона, він ухиляються від виконання своїх обов'язків по вихованню дитини.
За змістом роз'яснень, викладених у п.п. 15,16,17 постанови Пленуму ВСУ №3 від 30.03.2007 р. «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення та поновлення батьківських прав», позбавлення батьківських прав (тобто прав на виховання дитини, захист її інтересів, на відібрання дитини в інших осіб, які незаконно їх утримують та інше), що надані батькам до досягнення дитиною повноліття і ґрунтуються на факті спорідненості з нею, є крайнім заходом впливу на осіб, які не виконують батьківських обов'язків, а тому питання про його застосування слід вирішувати лише після повного, всебічного, об'єктивного з'ясування обставин справи, зокрема ставлення батьків до дітей.
Ухилення батьків від виконання своїх обов'язків має місце, коли вони не піклуються про фізичний і духовний розвиток дитини, її навчання, підготовку до самостійного життя, зокрема: не забезпечують необхідного харчування, медичного догляду, лікування дитини, що негативно впливає на її фізичний розвиток як складову виховання; не спілкуються з дитиною в обсязі, необхідному для її нормального самоусвідомлення, не надають дитині доступу до культурних та інших духовних цінностей; не сприяють засвоєнню нею загальновизнаних норм моралі; не виявляють інтересу до її внутрішнього світу; не створюють умов для отримання нею освіти. Зазначені фактори, як кожен окремо, так і в сукупності, можна розцінювати як ухилення від виховання дитини лише за умови винної поведінки батьків, свідомого нехтування своїми обов'язками.
Не можна позбавити батьківських прав особу, яка не виконує своїх батьківських обов'язків унаслідок душевної хвороби, недоумства чи іншого тяжкого захворювання (крім хронічного алкоголізму чи наркоманії) або з інших не залежних від неї причин.
Отже, позбавлення батьківських прав є крайнім заходом і може мати місце при доведеності винної поведінки когось із батьків або їх обох, свідомого нехтування ними своїми обов'язками.
Позбавлення батьківських прав - це насамперед спосіб захисту прав і інтересів дитини, направлений на позитивний результат у долі неповнолітньої дитини.
Позбавлення батьківських прав допускається тоді, коли змінити ставлення батьків до виховання дитини неможливо.
Суд вважає, що ОСОБА_3 свідомо ухиляється від виконання своїх батьківських обов'язків та погоджується з висновком Олександрійської міської ради від 04.07.2017 року про доцільність позбавлення відповідачки батьківських прав відносно неповнолітнього ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, так як він відповідає вимогам законодавства, є обґрунтованим і винесеним після належного з'ясування обставин невиконання відповідачем своїх батьківських обов'язків.
В частині позовних вимог про збільшення розміру аліментів на дитину, суд встановив наступне.
Як вбачається з матеріалів справи відповідач є батьком дитини, дитина знаходиться на утриманні позивача.
Судом встановлено, що на підставі заочного рішення Біляївського районного суду Одеської області 20.08.2015 року було видано виконавчий лист №496/1143/15-ц про стягнення з відповідача аліментів на користь ОСОБА_1 на утримання неповнолітнього ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, в сумі 4000 грн. щомісячно, починаючи з 12.03.2015 року і до досягнення ним повноліття, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_4.
Відповідач не сплачує аліменти, заборгованість по аліментам станом на 01.02.2018 року становить 138580,64 грн. Згідно постанов старшого державного виконавця Олександрійського МРВ ДВС ГТУЮ у Кіровоградській області від 08.02.2018 року та від 09.02.2018 встановлено тимчасове обмеження боржника ОСОБА_3 у праві виїзду за межі України, у праві керування транспортними засобами, у праві користування вогнепальною мисливською, пневматичною та охолощеною зброєю, пристроями вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами несмертельної дії, у праві полювання - до погашення заборгованості зі сплати аліментів, за виконавчим листом №496/1143/15-ц від 20.08.2015 року виданого Біляєвським районним судом Одеської області.
Відповідно до копії медичного висновку про дитину-інваліда віком до 18 років №26 від 05.04.2017 року та копії епікризу №495/1118 ДС «ООМЦПЗ» встановлено, що у ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, виявлено наслідки раннього оргаічного ураження ЦНС у виді когнітивної недостатності (рівень межевої інтелектуальної недостатності), гіперкінетичної поведінки. Недорозвиток мовлення ІІ рівня. Ехолалія.
Відповідно до копій фіскальних чеків та письмового пояснення логопеда-дефектолога доданих до позову, протягом 2014-2018 років позивачкою витрачалися кошти на ліки,на заняття з дефектологом, спеціальну підготовка до школи.
Нормами ч.2 ст.166 СК України передбачено, що особа, позбавлена батьківських прав, не звільняється від обов'язку щодо утримання дитини.
За змістом ст. 180 СК України батьки зобов'язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.
Згідно ч. 3 ст. 181 СК України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина.
Спосіб стягнення аліментів, визначений рішенням суду, змінюється за рішенням суду за позовом одержувача аліментів.
Згідно ст.182 СК України при визначенні розміру аліментів суд враховує:
1) стан здоров'я та матеріальне становище дитини;
2) стан здоров'я та матеріальне становище платника аліментів;
3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина;
31) наявність рухомого та нерухомого майна, грошових коштів;
32) доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів;
4) інші обставини, що мають істотне значення.
2. Розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини.
Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.
Згідно ст. 183 СК України частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти, визначається судом.
Враховуючи зміст ст.ст. 181, 192 СК України, розмір аліментів, визначений рішенням суду, не вважається незмінним. Отже, у зв'язку із погіршенням матеріального становища стягувача, матір дитини може подати до суду заяву про збільшення розміру аліментів.
Суд вважає, що з урахуванням фактичних обставин справи, враховуючи те, що позивачкою надано докази про збільшення витрат на лікування дитини,та виходячи з закріплених ч.9 ст.7 СК України принципів справедливості, добросовісності та розумності, відповідності моральним засадам суспільства, розмір стягуваних аліментів підлягає збільшенню з твердої грошової суми в розмірі 4000 грн. до твердої грошової суми в розмірі 8000 грн.
При цьому відповідно до положень ст. 182 Сімейного кодексу України судом враховується матеріальне становище дітей та платника аліментів.
Як зазначено в п. 23 Постанови Пленуму ВСУ від 15 травня 2006 року N 3 Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів, у разі задоволення судом вимоги про зміну розміру аліментів, новий розмір аліментів сплачується з дня набрання рішенням законної сили.
При таких обставинах, враховуючи інтереси дитини, позов підлягає повному задоволенню.
Відповідно до ст.141 ЦПК України, при задоволенні позовних вимог судовий збір, необхідно стягнути з відповідача на користь держави, оскільки позивач звільнена від сплати судового збору при зверненні до суду.
Відповідно до пп.15.5 п.п.15 ч.1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.
Керуючись ст.ст.150, 157, 164, 180, 192 СК України ст.ст. 12, 13, 81, 141, 264,265,280-283 ЦПК України п.9, п.п.15.5 п.п.15 ч.1 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України, суд,-
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - орган опіки і піклування Олександрійської міської ради Кіровоградської області, про позбавлення батьківських прав та збільшення розміру аліментів - задовольнити повністю.
ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, позбавити батьківських прав відносно неповнолітнього сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1.
Збільшити розмір аліментів, що присуджені заочним рішенням Біляївського районного суду Одеської області від 09.07.2015 року №496/1143/15-ц, що стягуються з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1на утримання неповнолітнього ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, з 4000 (чотирьох тисяч) гривень 00 копійок до 8000 (восьми тисяч) гривень 00 копійок щомісячно, починаючи з дня набранням рішенням суду законної сили і до повноліття дитини, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_4.
Стягнути з ОСОБА_3 на користь держави судовий збір в розмірі - 704 (сімсот чотири) грн. 80 коп.
Апеляційну скаргу на заочне рішення може бути подано позивачем до Апеляційного суду Кіровоградської області через Олександрійський міськрайонний суд протягом 30 днів з дня складення рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Учасники справи:
ОСОБА_1,ІНФОРМАЦІЯ_3, РНОКПП - НОМЕР_1, місце реєстрації: АДРЕСА_2;
ОСОБА_3,ІНФОРМАЦІЯ_2, уродженець м.Олександрії Кіровоградської області, РНОКПП - НОМЕР_2, місце реєстрації: АДРЕСА_1;
Суддя