БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 356/495/18
№ провадження 2-о/356/27/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12.12.2018 року Березанський міський суд Київської області

у складі:головуючого судді Голік Г.К.

за участі секретаря Бейгул Л.М.

представника заявника ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Березань цивільну справу за заявою ОСОБА_2 заінтересована особа: Березанська міська державна нотаріальна контора про встановлення факту проживання однією сімєю

В С Т А Н О В И В :

22.08.2018 року ОСОБА_3 звернувся до суду з вказаною заявою,посилаючись при цьому на те, що відповідно до свідоцтва про право власності №363 від 29 серпня 2002 року,ОСОБА_4,ОСОБА_5,ОСОБА_6 на праві приватної спільної сумісної власності належить будинок №120 по вулиці Сумській в місті Березань,Київська область. Будинок був офіційно оформлений на ОСОБА_6 та ОСОБА_5, яка померла 06 грудня 2017 року. Він та ОСОБА_6 ,є братами,що підтверджується свідоцтвом про народження,із яких вбачається,що батьком був ОСОБА_4Після смерті брата він залишився єдиним спадкоємцем та в установлений законом термін звернувся до Березанської міської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини . Брат хворів ,а тому не мав можливості переоформити житловий будинок на своє Імя. Після смерті батька, який помер 30.03.2009 року , брат проживав однією сімєю з ОСОБА_5 понад пять років. Просить встановити факт спільного проживання однією сімєю ОСОБА_6 та ОСОБА_5 з 2009 року по день смерті останньої.

Ухвалою судді Касаційного цивільного суду від 02 серпня 2018 року ,визначено підсудність цивільної справи за заявою ОСОБА_2 про встановлення факту,що має юридичне значення,заінтересована особа - Березанська міська державна нотаріальна контора,Березанському міському суду Київської області.

Ухвалою Березанського міського суду Київської області від 27.08.2018 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання.

Ухвалою Березанського міського суду Київської області від 20.11.2018 року призначено справу до судового розгляду.

Представник заявника в судовому засіданні заяву підтримав в повному обсязі ,посилаючись на обґрунтування надані в заяві.

Заінтересована особа в судове засідання свого представника не направила, про місце, час та дату розгляду справи повідомлена належним чином, подала до суду заяву про розгляд справи за відсутності її представника.

Заслухавши пояснення представника заявника, свідків ,дослідивши письмові матеріали справи ,суд вважає заяву не обґрунтованою і такою ,що не підлягає задоволенню.

В судовому засідання встановлено.

30 березня 2009 року помер ОСОБА_4(а.с.13)

09 березня 2017 року померла ОСОБА_5(а.с.14)

02 грудня 2017 року помер ОСОБА_6 (а.с.15).

Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина. Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом від 25 грудня 2015 року , ОСОБА_6 та ОСОБА_5 успадкували по 1/3 частки житлового будинку з відповідною частиною господарських будівель та споруд,що знаходяться в м. Березані, вул. Сумська , буд.120 ,Київської області(а.с.48)

Після смерті ОСОБА_5, відкрилася спадщина. Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 19 вересня 2017 року ОСОБА_7 успадкувала земельну ділянку №0025 ,площею 1,3643га,що знаходиться на території Лукянівської сільської ради,Баришівського району,Київської області(а.с.64)

Після смерті ОСОБА_6 відкрилася спадщина. Із заявою про прийняття спадщини до Березанської міської державної нотаріальної контори звернувся ОСОБА_6В.(а.с.36)

За змістом норм ст.ст. 1268-1269 ЦК України, порядок прийняття спадщини встановлюється залежно від того чи проживав постійно спадкоємець разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Частиною 1ст. 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно з ч. 2ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 цього кодексу, він не заявив про відмову від неї. У випадку, якщо спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, він має подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини.

Згідно з п. 3.22 Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року за №296/5, у разі відсутності у паспорті спадкоємця відмітки про реєстрацію його місця проживання, доказом постійного проживання із спадкодавцем можуть бути: довідка житлово-експлуатаційної організації, правління житлово-будівельного кооперативу, відповідного органу місцевого самоврядування про те, що спадкоємець на день смерті спадкодавця проживав разом із цим спадкодавцем.

Отже, у випадку, якщо спадкоємець фактично постійно проживав із спадкодавцем на момент відкриття спадщини, проте у його паспорті відсутня відмітка про реєстрацію місця проживання разом із спадкодавцем, а також відсутні докази, визначені п. 3.22 Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, спадкоємець має право звернутися до суду із заявою про встановлення факту постійного проживання разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Відповідно до довідки виконавчого комітету Березанської міської ради від 23.05.2018 року , яка видана ОСОБА_4В.(жителю ІНФОРМАЦІЯ_1(без реєстрації)),його покійний брат ОСОБА_6 був зареєстрований за вище вказаною адресою з 25.01.2002 року по 02.12.2017 рік(дата смерті). На момент смерті з ним ніхто не був зареєстрований(а.с.11).

Відповідно до довідки виконавчого комітету Березанської міської ради від 23.05.2018 року, яка видана ОСОБА_4В.(жителю ІНФОРМАЦІЯ_1(без реєстрації)), його покійна мачуха ОСОБА_5 була зареєстрована за вище вказаною адресою з 25.01.2002 року по 09.03.2017 рік(дата смерті). На момент смерті з нею був зареєстрований ОСОБА_6 з 25.01.2002 року(а.с.12)

Відповідно до листа Березанської міської державної нотаріальної контори,для оформлення спадщин на ? частку жилого будинку що знаходиться в м.Березань по вул..Сумській,120 ,Київської області та належить ОСОБА_5 ,ОСОБА_2 необхідно встановити юридичний факт проживання однією сім»єю померлих ОСОБА_6 та ОСОБА_5М.(а.с.71)

В судовому засідання свідки ОСОБА_8 та ОСОБА_9 пояснили,що ОСОБА_4,ОСОБА_6 та ОСОБА_5 переїхали в м.Березань в 2000 році,проживали за адресою ІНФОРМАЦІЯ_2 . ОСОБА_2 приїжджав до них в гості . Спочатку помер батько ОСОБА_4. ОСОБА_6 та ОСОБА_5М залишилися проживати у двох. Після смерті ОСОБА_5 ОСОБА_6 проживав один до смерті, брат приїжджав до нього в гості ,допомагав йому.

Спадкуванням є перехід прав та обовязків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Законодавець у ст. 1258 Цивільного кодексу України зазначив, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Спадкування четвертою чергою спадкоємців за законом це нормативно визначений перелік спеціальних ознак, які спадкоємець повинен мати на момент відкриття спадщини, та процесуальні особливості набуття ним такого права. В силу статті 122 ЦПК України ,спадкоємець четвертої черги спадкування за законом ,можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Частиною 2 ст. 1258 ЦК України передбачено, що кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування за відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених ст. 1259 ЦК України. Ця норма розкриває першу ознаку (особливість) спадкування за законом четвертою чергою спадкоємців, а саме те, що такі спадкоємці набувають цього права лише за відсутності: спадкоємців першої, другої та третьої черги; усунення їх від права на спадкування; неприйняття або відмови від прийняття спадщини.

Згідно зі ст. 1264 ЦК України у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сімєю не менше пяти років до часу відкриття спадщини. З цієї норми випливає й наступна ознака проживання однією сімєю зі спадкодавцем не менше пяти років до часу відкриття спадщини

Відповідно до ч. 2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Відповідно до ст. 3 Сімейного кодексу України сімя є первинним та основним осередком суспільства. Сімю складають особи, які спільно проживають, повязані спільним побутом, мають взаємні права та обовязки. До загальних ознак у розумінні цієї норми, яким має відповідати звязок між фізичними особами, щоб вони вважалися сімєю, належать: спільне проживання, повязаність спільним побутом; взаємні права та обовязки.

Відповідно до п. 21 Постанови Пленуму Верховного Суду України Про судову практику у справах про спадкування від 30.05.2008 р. № 7 (далі Постанова) до спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживали однією сімєю зі спадкодавцем без шлюбу. Таке право можуть мати й інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкодавцем, були повязані спільним побутом, мали взаємні права та обовязки, зокрема: вітчим, мачуха, пасинки, падчерки, інші особи, які взяли до себе дитину як члена сімї, тощо.

Отже, спадкоємцями четвертої черги спадкування за законом є фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини та проживали зі спадкодавцем однією сімєю не менше пяти років до часу відкриття спадщини. Юридичний факт проживання однією сімєю зі спадкодавцем протягом пяти років до часу відкриття спадщини має бути встановлений винятково рішенням суду.

Заявник ОСОБА_2 просить встановити факт проживання однією сімєю померлого 02 грудня 2017 року ОСОБА_6 та померлої 09 березня 2017 року ОСОБА_5 з 2009 року по день смерті останньої ,що суперечить нормам ст.ст.1222,1264 ЦК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Згідно ч.3 ст.194 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил,встановлених цим Кодексом,за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Статтею 315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені факти, від яких залежить, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

За таких обставин суд дійшов висновку про те, що заявником ОСОБА_2 обрано неналежний спосіб захисту своїх порушених прав, шляхом звернення до суду з заявою встановити факт проживання однією сімєю померлого ОСОБА_6 та померлої ОСОБА_5 з 2009 року по день смерті останньої .

На підставі викладеного та керуючись, ст. ст. 4, 12, 13, 76-81, 293, 273, 315-319, 354 ЦПК України, ст.1220,1258,1259,1264 ЦК України суд -

У Х В А Л И В :

В задоволені заяви ОСОБА_2 заінтересована особа: Березанська міська державна нотаріальна контора про встановлення факту спільного проживання однією сімєю ОСОБА_6 та ОСОБА_5 з 2009 року по день смерті останньої,відмовити.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Березанський міський суд Київської області протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи(вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи ,зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Г. К. Голік