У Х В А Л А

Іменем України

19 березня 2018 року суддя Деснянського районного суду м. Києва Панченко О.М., розглянувши матеріали цивільної справи за позовною заявою Фонду гарантування вкладів фізичних осіб до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10, ОСОБА_11, ОСОБА_12, ОСОБА_13, ОСОБА_14, ОСОБА_15, ОСОБА_16, ОСОБА_17, ОСОБА_18, ОСОБА_19, ОСОБА_20, ОСОБА_21, ОСОБА_22, ОСОБА_23, ОСОБА_24, ОСОБА_25, ОСОБА_26, треті особи: ПАТ «РЕАЛ БАНК», Національний банк України про відшкодування шкоди,-

ВСТАНОВИВ:

18.09.2017 року позивач Фонд гарантування вкладів фізичних осіб в особі Башарова В.Є. звернувся до Деснянського районного суду м. Києва з позовною заявою до відповідачів про відшкодування шкоди.

Одночасно з позовною заявою позивачем подано клопотання про зменшення розміру судового збору та відстрочення його сплати.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 12.10.2017 року було відмовлено представнику позивача Фонду гарантування вкладів фізичних осіб - Башарову В.Є. в задоволенні клопотання про зменшення розміру судового збору та відстрочення його сплати. Позовну заяву Фонду гарантування вкладів фізичних осіб до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10, ОСОБА_11, ОСОБА_12, ОСОБА_13, ОСОБА_14, ОСОБА_15, ОСОБА_16, ОСОБА_17, ОСОБА_18, ОСОБА_19, ОСОБА_20, ОСОБА_21, ОСОБА_22, ОСОБА_23, ОСОБА_24, ОСОБА_25, ОСОБА_26, треті особи: ПАТ «РЕАЛ БАНК», Національний банк України про відшкодування шкоди було залишено без руху, з наданням терміну для усунення недоліків (том 1, а.с. 147-148).

Ухвалою колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду м. Києва від 27.11.2017 року, апеляційну скаргу Фонду гарантування вкладів фізичних осіб задоволено частково. Ухвалу судді Деснянського районного суду м. Києва від 12.10.2017 року скасовано, матеріали позовної заяви Фонду гарантування вкладів фізичних осіб до відповідачів про відшкодування шкоди повернуто до Деснянського районного суду м. Києва на новий розгляд (том 1, а.с. 215-126).

12.12.2017 матеріали даної цивільної справи повернулися до Деснянського районного суду м. Києва, після розгляду апеляційної скарги представника позивача Фонду гарантування вкладів фізичних осіб - Жегуліна Ю.М., з Апеляційного суду м. Києва.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 19.12.2017 року позовну заяву Фонду гарантування вкладів фізичних осіб до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10, ОСОБА_11, ОСОБА_12, ОСОБА_13, ОСОБА_14, ОСОБА_15, ОСОБА_16, ОСОБА_17, ОСОБА_18, ОСОБА_19, ОСОБА_20, ОСОБА_21, ОСОБА_22, ОСОБА_23, ОСОБА_24, ОСОБА_25, ОСОБА_26, треті особи: ПАТ «РЕАЛ БАНК», Національний банк України про відшкодування шкоди було залишено без руху, з наданням терміну для усунення недоліків (том 2, а.с. 19-21).

02.01.2018 року на адресу Деснянського районного суду м. Києва надійшла письмова заява від Фонду гарантування вкладів фізичних осіб про усунення недоліків (на ухвалу суду від 19.12.2017 року) (том 2, а.с. 24-25).

12.01.2018 року суддею Деснянського районного суду м. Києва було постановлено ухвалу про повернення позовної заяви позивачу, у зв'язку з невиконанням вимог ухвали Деснянського районного суду м. Києва від 19.12.2017 року (том 2, а.с. 28-30).

Ухвалою колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду м. Києва від 05.03.2018 року, апеляційну скаргу Фонду гарантування вкладів фізичних осіб задоволено. Ухвалу судді Деснянського районного суду м. Києва від 12.01.2018 року скасовано, матеріали позовної заяви Фонду гарантування вкладів фізичних осіб до відповідачів про відшкодування шкоди повернуто до Деснянського районного суду м. Києва для продовження розгляду (том 2, а.с. 132-134).

13.03.2018 матеріали даної цивільної справи повернулися до Деснянського районного суду м. Києва, після розгляду апеляційної скарги представника позивача Фонду гарантування вкладів фізичних осіб - Гуленка Ю.М., з Апеляційного суду м. Києва.

Відповідно до статті 1 Цивільного процесуального кодексу України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України, до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання юридичною особою до суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотків ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік», установлено у 2017 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня 2017 року - 1600 гривень.

В той же час, позивачем до матеріалів позовної заяви не було додано відомостей, що підтверджують сплату судового збору, відповідно до ставок судового збору, встановлених Законом України «Про судовий збір».

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 19.03.2018 року позивачу відмовлено у звільненні від сплати судового збору.

Таким чином, враховуючи вищевикладені обставини позивачу необхідно сплатити судовий збір.

Крім того, статтею 30 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

В даному випадку, сторони в цивільному процесі характеризуються окрім інших, ще й тим, що між ними виник спір про право цивільне.

За вимог ч. 1, 2 ст. 32 Цивільного процесуального кодексу України позов може бути пред'явлений спільно кількома позивачами або до кількох відповідачів. Кожен із позивачів або відповідачів щодо другої сторони діє в цивільному процесі самостійно.

Участь у справі кількох позивачів і (або) відповідачів (процесуальна співучасть) допускається, якщо: 1) предметом спору є спільні права чи обов'язки кількох позивачів або відповідачів; 2) права і обов'язки кількох позивачів чи відповідачів виникли з однієї підстави; 3) предметом спору є однорідні права і обов'язки.

В той же час, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Однорідними можуть вважатися позовні заяви, які, пов'язані з однорідними позовними вимогами (про стягнення боргу на підставі одного договору (правочину) або декількох договорів (правочинів), які взаємопов`язані між собою і водночас подані одним і тим же позивачем до одного й того самого відповідача (чи відповідачів) або хоча й різними позивачами, але до одного й того ж відповідача. Однорідними ж позовними вимогами є такі, що виникають з одних і тих самих або з аналогічних підстав і водночас пов'язані між собою одним і тим самим способом захисту прав і законних інтересів.

Як роз'яснено в п. 15 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12 червня 2009 року № 2, судам слід мати на увазі, що оскільки від належного вирішення питання про прийняття зустрічного позову, позову третьої особи із самостійними вимогами та об'єднання і роз'єднання позовів залежить своєчасний і правильний розгляд заявлених вимог, то ці процесуальні дії необхідно провадити у точній відповідності з правилами, встановленими статтями 123 - 126 ЦПК (1618-15). Позовні вимоги кількох осіб до одного й того ж відповідача або позивача до кількох відповідачів можуть бути об'єднані в одне провадження, якщо ці вимоги однорідні, зокрема такі, які нерозривно пов'язані між собою, або від вирішення однієї з них залежить вирішення інших. Таке об'єднання не допускається, коли відсутня спільність предмета позову (наприклад, позови кількох осіб про стягнення зарплати чи про поновлення на роботі).

В той же час, матеріали позовної заяви не містять відомостей, які б підтверджували, що визначені позивачем відповідачі у справі займали відповідні посади у ПАТ «Реал Банк», відомостей, які б підтверджували порушення, невизнання або оспорення прав та інтересів позивача саме визначеним колом відповідачів. Крім того, позивачем не наведено у позовній заяві обґрунтувань щодо процесуальної співучасті відповідачів за поданим позовом, не зазначено, які однорідні права, обов`язки виникли між сторонами, не наведено обґрунтувань щодо солідарного обов`язку відповідачів та відповідно визначеної Законом солідарної відповідальності відповідачів перед позивачем.

Відповідно до ч.1 ст. 121 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає тому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

За таких обставин, суд приходить до висновку, про необхідність залишення позовної заяви без руху та надати строк позивачу для усунення зазначених в ухвалі недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1, 30, 32, 119, 121, 210 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Фонду гарантування вкладів фізичних осіб до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10, ОСОБА_11, ОСОБА_12, ОСОБА_13, ОСОБА_14, ОСОБА_15, ОСОБА_16, ОСОБА_17, ОСОБА_18, ОСОБА_19, ОСОБА_20, ОСОБА_21, ОСОБА_22, ОСОБА_23, ОСОБА_24, ОСОБА_25, ОСОБА_26, треті особи: ПАТ «РЕАЛ БАНК», Національний банк України про відшкодування шкоди, - залишити без руху.

Встановити строк для усунення недоліків не більше ніж три дні з дня отримання позивачем ухвали, про що у вказаний термін надати суду документальні підтвердження.

У випадку не виконання вимог цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та підлягає поверненню.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя: