Справа № 329/1250/17
Провадження № 2-п/329/3/2018
УХВАЛА

про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення

31 жовтня 2018 року смт Чернігівка

Чернігівський районний суд Запорізької області у складі:

головуючого судді - Богослова А.В.,

за участі: секретаря судового засідання Силаєвої Т.М.,

відповідача ОСОБА_1, його представника ОСОБА_2

позивача ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Чернігівського районного суду Запорізької області від 26.04.2018 у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_1, про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Чернігівського районного суду Запорізької області від 26.04.2018 у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_1, про розірвання шлюбу, позов задоволено. Шлюб ОСОБА_3 та ОСОБА_1, зареєстрований 06 червня 2009 року Стахановським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Луганській області, актовий запис № 91 розірвано.

Так, 12.09.2018 до суду надійшла заява відповідача про перегляд зазначеного заочного рішення.

Заява про перегляд заочного рішення мотивована тим, що, на думку відповідача, суд неналежним чином її повідомив про час та місце розгляду справи, оскільки вона є внутрішньо переміщеною особою і проживає за іншою адресою, ніж зареєстрована. Вважає, що суд повинен був викликати її судовою повісткою за місцем проживання, а не шляхом оголошення на веб-сайті Чернігівського районного суду Запорізької області.

Ухвалою суду від 13.09.2018 поновлено строк на подання зазначеної заяви та призначено судове засідання.

В судовому засідання відповідач та її представник заяву про перегляд заочного рішення підтримали з підстав викладених в ній. Вважали, що суд порушив порядок виклику відповідача. Також зазначили, що якби відповідач була присутня в судовому засіданні, то неодмінно заявила б клопотання про надання строку на примирення, а отже суд також порушив право відповідача на заявлення клопотання про надання строку на примирення.

Позивач в судове засідання не зявився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, заяв та клопотань не надав.

Вислухавши пояснення відповідача та її представника, дослідивши матеріали справи суд доходить до наступних висновків.

Так, 28.12.2018 до суду надійшла заява ОСОБА_3 до ОСОБА_1, про розірвання шлюбу.

Зареєстрованим місцем проживання відповідача ОСОБА_1 зазначено в позовній заяві наступну адресу: Донецька область, м.Кіровське мікрорайон Молодіжний,22 кв.63.

Відповідно до Розпорядження Голови Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 02.09.2014 року № 2710/38-14 «Про визначення територіальної підсудності справ» територіальна підсудність цивільних справ, що були підсудні Кіровському міському суду Донецької області визначена та закріплена за Чернігівським районним судом Запорізької області.

Згідно додатку № 1 до Розпорядження КМУ від 07.11.2014 року № 1085 р «Перелік населених пунктів на території яких органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження та переліку населених пунктів, що розташовані на лінії зіткнення» м.Кіровське (на теперішній час-Хрестівка) Донецької області відноситься до категорії населених пунктів, на території яких органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження. Згідно переліку населених пунктів на території яких здійснювалася антитерористична операція, затверджених Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 2 грудня 2015 р. № 1275-р, м.Кіровське (на теперішній час-Хрестівка) Донецької області відноситься до категорії населених пунктів на території яких здійснювалася антитерористична операція.

Відповідно до п.19 Перехідних положень ЦПК України особливості судових викликів та повідомлень, направлення копій судових рішень учасникам справи, у разі якщо адреса їх місця проживання (перебування) чи місцезнаходження знаходиться на тимчасово окупованій території України або в районі проведення антитерористичної операції, визначаються законами України "Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України" та "Про здійснення правосуддя та кримінального провадження у звязку з проведенням антитерористичної операції".

Згідно ст.1-1 Закону України «Про здійснення правосуддя та кримінального провадження у звязку з проведенням антитерористичної операції» якщо остання відома адреса місця проживання (перебування), місцезнаходження чи місця роботи учасників справи знаходиться в районі проведення антитерористичної операції, суд викликає або повідомляє учасників справи, які не мають офіційної електронної адреси, про дату, час і місце першого судового засідання у справі через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України (з посиланням на веб-адресу відповідної ухвали суду в Єдиному державному реєстрі судових рішень), яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за двадцять днів до дати відповідного судового засідання.

Суд викликає або повідомляє таких учасників справи про дату, час і місце інших судових засідань чи про вчинення відповідної процесуальної дії через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України (з посиланням на веб-адресу відповідної ухвали суду в Єдиному державному реєстрі судових рішень), яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів до дати відповідного судового засідання або вчинення відповідної процесуальної дії.

З опублікуванням такого оголошення відповідач вважається повідомленим про дату, час і місце розгляду справи.

До позовної заяви була долучена копія паспорта громадянина України на імя ОСОБА_1. Згідно паспорта громадянина України на імя ОСОБА_1 зареєстроване місце проживання останньої є Донецька область, м.Кіровське мікрорайон Молодіжний,22 кв.63. Крім того, в судовому засіданні, під час розгляду заяви про перегляд заочного рішення сама відповідач підтвердила, що зареєстроване місце проживання в неї є Донецька область, м.Кіровське мікрорайон Молодіжний,22 кв.63 та надала на підтвердження вказаної обставини оригінал свого паспорта громадянина України із зазначенням такої адреси.

Отже суд вірно викликав відповідача по справі шляхом оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України.

Доводи відповідача, що суд не перевірив її зареєстроване місце проживання згідно положень ст.187 ЦПК України суд до уваги не приймає, оскільки в даному випадку застосовувалися спеціальні норми процесуального законодавства, які регулювали порядок виклику відповідачів, остання відома адреса місця проживання (перебування), місцезнаходження чи місця роботи яких знаходиться в районі проведення антитерористичної операції.

Довідка про взяття на облік особи, яка переміщується з тимчасово окупованої території України або району проведення антитерористичної операції є лише документом, який підтверджує факт внутрішнього переміщення і взяття на облік внутрішньо переміщеної особи згідно п.1 Порядку оформлення і видачі довідки про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи, затвердженого Постановою КМУ від 1 жовтня 2014 р. № 509. Така довідка не підтверджує реєстрацію місця проживання особи.

Крім того, слід зауважити наступне.

Згідно ч.1 ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не зявився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

З аналізу вказаного положення ЦПК України випливає, що для скасування заочного рішення необхідна сукупність двох умов: 1) поважність причин, які унеможливили зявитися відповідачу в судове засідання та (або) повідомити про неможливість зявитися, а також подати відзив на позовну заяву; 2) наявність доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи. Тобто лише сукупність цих двох елементів, а не лише одного, дає підстави для скасування заочного рішення.

В свою чергу, відповідачем чи його представником не надано суду доказів, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи, наприклад доказів, які б свідчили про неможливість розірвати шлюб. Посилання відповідача на те, що вона б заявила клопотання про надання строку на примирення не може бути взято до уваги судом, як доказ. Більше того, сама відповідач в судовому засіданні заявила, що в позивача вже була інша сім'я після розірвання шлюбу, можливо навіть зареєстрований інший шлюб, і відповідач на теперішній час взагалі загинув.

За таких обставин суд доходить до висновку про залишення заяви без задоволення.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.260,261,287 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Чернігівського районного суду Запорізької області від 26.04.2018 у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_1, про розірвання шлюбу, - залишити без задоволення.

Роз'яснити заявнику, що відповідно до пункту 4 статті 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складений 05 листопада 2018 року.

Суддя А.В. Богослов