16.03.2018 227/57/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

16 березня 2018 року м. Добропілля

Добропільський міськрайонний суд Донецької області в складі:

Головуючого судді Хоменко Д.Є.

при секретарі Малашко С.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Іловайської міської ради, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду із позовною заявою до Іловайської міської ради, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Свій позов мотивувала тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1. померла її мати - ОСОБА_2, після смерті якої залишилось спадкове майно, про те за життя ним ніяк не розпорядилась. Звернувшись в грудні 2017р. до нотаріуса, позивачу було роз'яснено, що строки для подання заяви про прийняття спадщини нею були пропущені, а тому було відкладено відкриття спадкової справи. У встановлені строки позивач не змогла звернутись із заявою для отримання спадщини, оскільки мати померла в м.Іловайську, яке на даний момент знаходиться на непідконтрольній території України де призупинено проведення державної реєстрації актів цивільного стану. Рішенням Добропільського міськрайонного суду Донецької області від 17.10.2017р. було встановлено факт смерті ОСОБА_2. У зв'язку з викладеним ОСОБА_1 просила розглянути справу без її участі; витребувати відомості від приватного нотаріуса Маріупольського міського нотаріального округу Донецької області, щодо відкриття спадкової справи після смерті ОСОБА_2; визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1. ОСОБА_2, протягом трьох місяців з дня набрання рішення суду законної сили.

Позивач в судове засідання не з'явилась, хоча належним чином була повідомлена про день, час та місце розгляду справи в суді, в позові просила розглянути справу без її участі.

Представник Іловайської міської ради також не з'явився в судове засідання, належним чином були повідомлені про день, час та місце розгляду справи в суді, через оголошення на сайті Судової влади України, заява про розгляд справи без їх участі, про визнання позову або про відкладення розгляду справи до суду не надходили.

Відповідно до ч.2 ст.247, 280 ЦПК України, суд ухвалив розглядати справу за відсутності сторін та без фіксування судового засідання технічними засобами на підставі наявних у ній даних і доказів та ухвалити заочне рішення.

Дослідивши матеріали справі, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позову, з огляду на наступне.

Згідно копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 18.10.2017 року, ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2., у віці ІНФОРМАЦІЯ_3, актовий запис № 2749 (а.с.7).

З копії свідоцтва про народження вбачається, що у ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_4. батьками були ОСОБА_4 та ОСОБА_2 (а.с.8).

ОСОБА_3 04.09.1982р. зареєструвала шлюб з гр.ОСОБА_5 та змінила прізвище на ОСОБА_2, про що в матеріалах справи мається копія свідоцтва про укладення шлюбу від 04.09.1982р., актовий запис №2475 (а.с.8).

12.08.1987р. вищевказаний шлюб було розірвано та ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_4. повторно вийшла заміж на змінила прізвище ОСОБА_6 відповідно до копії свідоцтва про шлюб, виданого 17.09.2013р. відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харцизького міського управління юстиції Донецької області, актовий запис №68 (а.с.9, 10).

Також в наданих матеріалах мається копія свідоцтва про зміну прізвища, імені та по батькові гр.ОСОБА_6, відповідно до якої ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_4., змінила прізвище на ОСОБА_6, свідоцтво видано 14.01.2000р. відділом реєстрації актів громадянського стану м.Харцизька Донецької області, актовий запис №2 (а.с.11).

Тобто в судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4. та ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_4. є однією особою та являється рідною донькою гр.ОСОБА_2.

Відповідно до наданої інформації приватного нотаріуса Маріупольського міського нотаріального округу Донецької області №1756/01-16 від 07.12.2017р., на підставі поданої заяви ОСОБА_1, нотаріус відклав відкриття судакової справи після смерті ОСОБА_7, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1., з причини спливу встановлено законодавством строку для прийняття спадщини (а.с.14).

19.01.2018р. Добропільським міськрайонним судом Донецької області було направлено запит до приватного нотаріуса Маріупольського міського нотаріального округу Донецької області щодо відкриття спадкової справи після смерті ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1. (а.с.18).

Згідно відповіді приватного нотаріуса Маріупольського міського нотаріального округу Донецької області на вищезазначений запит суду №117/01-16 від 30.01.2018р. повідомлено, що після смерті ОСОБА_7, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1., спадкова справа не заводилась (а.с.21).

Надаючи правову оцінку викладеним обставинам справи, суд виходить з наступного.

Згідно до ст.1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ст.1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Згідно ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За приписами частин 1-4 ст.12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов'язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно ч. 1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках..

Відповідно до ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008р., вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Позивач у позовній заяві так само посилався на вищевказану норму. Будь-яких доказів на підтвердження звернення до нотаріусу та відмову з боку нотаріуса прийняти заяву про прийняття спадщини, в тому числі з підстав пропуску строку, позивач суду не надав. Крім того на судовий запит, приватним нотаріусом Маріупольського міського нотаріального округу Донецької області було повідомлено, що після смерті ОСОБА_7, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1., спадкова справа не заводилась

Таким чином, позовні вимоги ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви для прийняття спадщини є необґрунтованими, а тому суд відмовляє в їх задоволенні.

Керуючись ст.ст.1268, 1269, 1270 ЦК України, ст.ст.1, 3, 12, 13, 81, 247, 280 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Іловайської міської ради, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - відмовити.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя Д.Є. Хоменко