Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №:755/7651/18

Провадження №: 2-о/755/289/18

"11" червня 2018 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Ластовки Н.Д.,

за участю секретаря Юдицького К.О.,

розглянувши у приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва на підставі наявних у суду матеріалів у порядку спрощеного провадження з викликом сторін, цивільну справу за заявою ОСОБА_1, заінтересована особа: Дніпровський районний у місті Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві про встановлення факту, що має юридичне значення,

ВСТАНОВИВ:

Заявник ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про встановлення факту розбіжності в прізвищі «Устінова» замість «ОСОБА_7» при складанні заповіту, отримання диплому та свідоцтва, допущенні внаслідок довільного перекладу прізвища заявника з російської на українську мову.

Свої заявлені вимоги ОСОБА_1, мотивує тим, що протягом життя на ім'я заявника видавалися різного роду документи, які мають помилку у написанні прізвища «ОСОБА_7» так як правильно «Устінова», як помилково перекладено з російської на українську мову. 23.06.1991 року на ім'я заявниці видано диплом Київського торгівельно-економічного інституту, де помилково вказано прізвище як «ОСОБА_7» замість «ОСОБА_7». 27 лютого 1995 року виконавчим документом Дарницької районного Ради народних депутатів м. Києва, було видано НОМЕР_6 свідоцтво про право власності на житло за адресою: АДРЕСА_1 на ім'я ОСОБА_2, та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3 на ім'я заявника було складено заповіт ОСОБА_2, де помилково вказано ОСОБА_3.

Заявник ОСОБА_1, в судове засідання не з'явилася, але від уповноваженого представника ОСОБА_4, надійшла заява про проведення судового засідання без її участі, заявлені вимоги підтримала, з підстав викладених у заяві, просила заяву про встановлення факту, що має юридичне значення задовольнити.

Від заінтересованої особи Дніпровського районного у м. Києві відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, надійшла заява про розгляд справи без участі представника відповідно до фактичних обставин справи.

У відповідності до гл. 10 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи.

Частина 2 даної статті вказує, що у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті. При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін».

При цьому у відповідності до ст. 279 ЦПК України «Розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.

Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п'яти днів з дня отримання відзиву. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків.

Таким чином суд приходить до висновку про доцільність проведення спрощеного позовного провадження з викликом сторін у даній справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд приходить до наступного висновку.

15 грудня 2017 року набув чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу Адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» №2147-VІІІ від 03.10.2017 року, яким ЦПК України викладено в новій редакції.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_4 народилася ОСОБА_5, про що свідчить свідоцтво про народження від 6 березня 1966 року актовий запис № 390. (а.с.10)

28 червня 1986 року заявник ОСОБА_5 уклала шлюб з ОСОБА_6, про що свідчить свідоцтво про укладення шлюбу серії НОМЕР_2, актовий запис 1598. (а.с. 11)

В зв'язку з укладенням шлюбу ОСОБА_5 змінила прізвище на «ОСОБА_5» та отримала 28 жовтня 1997 року паспорт громадянина України серія НОМЕР_3. (а.с. 12-13)

14 січня 2016 року заявник ОСОБА_1, повторно отримала паспорт громадянина України серія НОМЕР_4. (а.с.5-8)

23 червня 1991 року на ім'я заявника видано диплом серія НОМЕР_5 про закінчення Київського торгівельно-економічного інституту, де видано на прізвище «ОСОБА_5» (а.с.14)

Виконавчим комітетом Дарницької районної Ради народних депутатів м. Києва 27 лютого 1995 року, було видано свідоцтво про право власності на житло за адресою: АДРЕСА_1, де міститься інформація що дана квартира належить на праві сумісної власності громадянці ОСОБА_2, та членам його сім'ї ОСОБА_3 - ? частки квартири. (а.с.16)

11 квітня 1995 року на ім'я заявника було складено заповіт ОСОБА_2, де зазначено прізвище «ОСОБА_7» (а.с.18)

Судом встановлено, що дана невідповідність в частині зазначення прізвища заявника виникла в зв'язку з допущенням механічної розбіжності при перекладі прізвища з російської на українську мову, тому при оформленні та видачі документі,в а саме: диплому з Київського торгівельно-економічного інституту та свідоцтва про право власності на житло та заповіту складеного громадянкою ОСОБА_2

Частиною 1 ст. 293 ЦПК України визначено, що окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 293 Цивільного процесуального кодексу України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

В Постанові Пленуму Верховного Суду «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» від 31.03.1995 року зі змінами в п. 12 указано, що при розгляді справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім'я, по батькові, місце і час народження якої, зазначені в документі, не збігаються з ім'ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, вказаними у свідоцтві про народження або в паспорті, у тому числі, факту належності правовстановлюючого документа, в якому допущені помилки у прізвищі, імені, по батькові або замість імені чи по батькові зазначені ініціали суд повинен запропонувати заявникові подати докази про те, що правовстановлюючий документ належить йому і що організація, яка видала документ, не має можливості внести до нього відповідні виправлення.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 315 Цивільного процесуального кодексу України суд розглядає справи про встановлення факту, належності правовстановлюючих документів осіб, прізвище, ім'я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначенні в документі, не збігаються з прізвищем, ім'я, по батькові, місце і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті.

Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 89 ЦП України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Таким чином суд приходить до висновку, що заява ОСОБА_1, заінтересована особа: Дніпровський районний у місті Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві про встановлення факту, що має юридичне значення, підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 2, 10, 76, 77-81, 89, 265, 268, 272, 274-279, 293, 294, 315, 354, пп.15.5 п. 15 Розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1, заінтересована особа: Дніпровський районний у місті Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві про встановлення факту, що має юридичне значення- задовольнити повністю.

Встановити факт, що свідоцтво про право власності на житло за адресою: АДРЕСА_2, від 27.02.1995 року НОМЕР_6 виданого Виконавчим комітетом Дарницької районної Ради народних депутатів м. Києва, диплом серія НОМЕР_5 про те що заявниця навчалася протягом 1987-1991 р.р. в Київському торговельно-економічному інституті за спеціальністю «Бухгалтерський облік і аналіз господарської діяльності» виданого 23.06.1991 року реєстраційний номер № 2093, заповіт громадянки ОСОБА_2, складений 11.04.1995 року, на ім'я заявниці про спадкування належності на праві приватної власності ? частини квартири під номером АДРЕСА_4 належать ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, зареєстрована: АДРЕСА_3

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п.п. 15.5 п.15 Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України, апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя: