Справа № 629/3596/18
Номер провадження 2/629/1353/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 листопада 2018 року Лозівський міськрайонний суд Харківської області в складі: головуючого судді Смірнової Н.А., за участю секретаря Андрієнко С.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Лозова, Харківської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням,-

в с т а н о в и в:

Позивач звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням, посилаючись на те, що вона на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, посвідченого державним нотаріусом Первомайської державної нотаріальної контори, в.о. державного нотаріуса Лозівської державної нотаріальної контори Харківської області є власником квартири, яка розташована за адресою: м. Лозова, Харківської області, м-н 2, б. 2, кв. 65. Окрім неї за даною адресою також зареєстровані відповідачі по справі: дружина її сина ОСОБА_2, онука ОСОБА_3 Син ОСОБА_4 помер 17 березня 2015 року. З 2015 року невістка у вказаній квартирі не проживає, а онука з 2000 року, участі у сплаті комунальних платежів не приймають, будь яких інших витрат по утриманню житла не несуть, участі у спільному побуті не приймають. В звязку з цим позивач не має можливості оформили субсидію, оскільки не має можливості надати до відділу субсидії довідку про їх доходи. Вона неодноразово зверталася до відповідачів з проханням добровільно знятися з реєстраційного обліку, або надання довідок про доходи, але їй було відмовлено, тому просить визнати ОСОБА_2, ОСОБА_3, такими, що втратили право користування житловим приміщенням за адресою: м. Лозова, Харківської області, м-н 2, б. 2, кв.65. Також позивачем надано суду клопотання в якому вона просить звільнити її від сплати судового збору. В обґрунтування клопотання посилається на незадовільний майновий стан, зазначає, що сплата судового збору позбавляє її можливості доступу до правосуддя, оскільки вона є пенсіонером та її пенсії вистачає лише для сплати комунальних платежів та забезпечення мінімального харчування, необхідного для підтримання життєдіяльності.

Позивач в судове засідання не зявилася, але надала суду заяву в якій просила розглянути справу за її відсутності. Також просила залишити позовну заяву без розгляду, наслідки залишення позовної заяви без розгляду їй відомі та зрозумілі.

Відповідачі в судове засідання не зявилися, але надали суду свої заяви в яких просили закрити провадження по даній справі, оскільки на даний час вони зняті з місця реєстрації за адресою: м. Лозова, Харківської області, м-н 2, б. 2, кв. 65, тобто відсутній предмет спору.

За приписами ч.1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

У відповідності до ч.ч. 1, 3 ст.13 Кодексу суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Відповідно до вимог п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Перевіривши матеріали справи, суд у відповідності до вимог ст. 257 ЦПК України постановляє ухвалу про залишення позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням без розгляду.

Керуючись ст.ст. 257, 258, 260 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням - залишити без розгляду.

Розяснити позивачу право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення позовної заяви без розгляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом пятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя Н.А. Смірнова