ЖОВТНЕВИЙ РАЙОННИЙ СУД
Миколаївської області
Справа №477/532/18
Провадження №2/477/471/18
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
06 червня 2018 року м. Миколаїв
Жовтневий районний суд Миколаївської області в складі:
головуючого - судді Козаченка Р.В.,
при секретарі Бітюковій С.В.,
розглянувши без участі сторін у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Жовтневого районного суду Миколаївської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
26 березня 2018 року позивачка звернулася до суду із позовом, в якому просила розірвати шлюб з ОСОБА_2, зареєстрований 23 червня 2015 року відділом реєстрації м. Баку, району Сабаіл Міністерства юстиції Азербайджанської Республіки, актовий запис № 156.
В обґрунтування позову вказала, що сімейне життя між сторонами не склалося, сімейні стосунки вони не підтримують, не ведуть спільне господарство, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу вона вважає неможливим.
В судове засідання позивач не зявилась, надіслала суду заяву, в якій позовні вимоги підтримала в повному обсязі не заперечувала проти заочного розгляду справи.
Відповідач в судове засідання не зявився, про дату, час і місце судового засідання повідомлений належним чином, причини неявки в судове засідання не повідомив, відзив не подав.
Ухвалою суду від 6 червня 2018 року постановлено розгляд справи здійснювати в заочному порядку за правилами загального позовного провадження.
Відповідно до частини 2 статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Суд, дослідивши докази в справі, дійшов до наступного висновку.
23 червня 2015 року відділом реєстрації м. Баку, району Сабаіл Міністерства юстиції Азербайджанської Республіки, між сторонами був зареєстрований шлюб, про що був зроблений актовий запис під № 156. Після реєстрації шлюбу прізвище позивачки було змінено з Гніденко на ОСОБА_2.
За час шлюбу в них народилася донька ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.
Проте шлюб між ними не склався та сторони фактично припинили шлюбно-сімейні відносини.
Згідно зі ст. 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.
За встановлених під час судового засідання обставин суд вважає, що подальше сумісне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам кожного з них та їх дитини, що має істотне значення і шлюб між сторонами, відповідно до вимог ст.112 Сімейного кодексу України, має бути розірвано.
Суд, вирішуючи питання про розірвання шлюбу, вважає за необхідне зясувати прізвище подружжя після розірвання шлюбу. Позивачем в заяві зазначено про залишення їй прізвища, яке вона отримала при реєстрації шлюбу, а тому відповідно до статті 113 СК України, позивачу слід залишити прізвище, яке вона набула під час державної реєстрації шлюбу, що розривається.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України та Закону України Про судовий збір з відповідача підлягає стягненню на користь позивача судовий збір, сплачений нею при поданні позову.
Керуючись статтями 259, 265, 268 ЦПК України,
Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 23 червня 2015 року відділом реєстрації м. Баку, району Сабаіл Міністерства юстиції Азербайджанської Республіки, актовий запис № 156, розірвати.
Залишити позивачу ОСОБА_1 прізвище «Фараджова», яке вона набула під час державної реєстрації шлюбу, що розривається.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати в сумі 704 грн. 80 коп.
Відповідно до частини 2 статті 115 СК України рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надіслати до Вітовського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Миколаївській області для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до апеляційного суду Миколаївської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя Р.В. Козаченко