Провадження № 2/752/5378/18
РІШЕННЯ

Іменем України

заочне

20.11.2018 року Голосіївський районний суд м. Києва

в складі головуючого судді Чередніченко Н.П.

з участю секретаря судового засідання Шевчук М.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Голосіївської районної в м. Києві державної адміністрації, третя особа: ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за заповітом, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до відповідача Голосіївської районної в м. Києві державної адміністрації, третя особа: ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за заповітом. В обґрунтування позову зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_4 року помер його батько ОСОБА_4. Після смерті батька залишилось спадкове майно - ? частини квартири за адресою: АДРЕСА_1. Він, за заповітом від 14.03.2012 року, яким ОСОБА_4 розпорядився передати у спадщину позивачу все належне йому майно, - є єдиним спадкоємцем за заповітом. Звернувшись вчасно до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини та видачу свідоцтва про право на спадщину, останній, відмовив, оскільки, він не надав правовстановлюючі документи, які б свідчили про належність померлому частини квартири. Вказаний документ за життя батько йому не передавав, хоча постійно проживав в квартирі та був її законним власником. Позивач вказує, що зазначений документ втрачено та отримати його дублікат не вбачається можливим, в зв»язку з відсутністю спілкування з третьою особою - рідним братом ОСОБА_3 Посилаючись на неможливість оформлення своїх спадкових прав у органах нотаріату, просить суд визнати за ним право власності на ? частину квартири за адресою: АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_5.

Позивач в судове засідання не з»явився. Подав суду письмову заяву про розгляд справи без його участі. Просив позов задовольнити та проти заочного розгляду справи не заперечував.

Відповідач явку свого представника в судове засідання не забезпечив. Про день та час розгляду справи повідомлений належним чином. Про причини неявки суд не повідомив. З відзивом на позов до суду не звертався.

Третя особа в судове засідання не з»явився. Про день та час розгляду справи судом повідомлявся належним чином. Про причини неявки суд не повідомив. З будь-якими клопотаннями до суду не звертався.

Враховуючи викладене, суд вважає можливим розглянути справу без участі сторін на підставі доказів, які містяться в матеріалах справи, а також суд ухвалив про заочний розгляд справи.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню за наступних підстав.

Судом встановлено, що позивач у справі ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_1 року та його батьками зазначені ОСОБА_5 та ОСОБА_6, що підтверджується копією свідоцтва про народження (а.с.6).

Батько позивача ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_4 року, що підтверджується копією свідоцтва про смерть (а.с.8).

14.03.2012 року ОСОБА_4, який мешкає за адресою: АДРЕСА_1, - було складено заповіт, яким останній на випадок його смерті заповів все майно сину ОСОБА_1 (а.с.9).

Відповідно до інформаційної довідки КП «Київське міське бюро технічної інвентаризації» від 10.04.2018 року, встановлено, що згідно із даними реєстрових книг бюро, ? частина квартир АДРЕСА_1 на праві власності зареєстрована за ОСОБА_4 на підставі свідоцтва про право власності на житло, видане сектором приватизації Московської районної державної адміністрації 13.06.1994 року (а.с.10).

Встановлено, що 02.11.2017 року Шостою київською державною нотаріальною конторою заведена спадкова справа № 748Є2017 щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 року ОСОБА_4 та ІНФОРМАЦІЯ_5 року ОСОБА_7 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на спадкове майно, яке залишилось після смерті його батька ОСОБА_4, оскільки, заявником не було подано оригіналів правовстановлюючих документів на частину квартири, яка належала померлому (а.с.11)

Встановленим фактам відповідають цивільно-правові відносини, що виникають у зв»язку з реалізацією особами права на спадкування та оформленням спадкових прав і регулюються Цивільним кодексом України.

Відповідно до положень статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов»язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно із ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

До складу спадщини, як це передбачено статтею 1218 ЦК України, входять усі права та обовязки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до положення ст. 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у ст.ст. 1261-1265 цього Кодексу.

Позивач у справі є єдиним спадкоємцем за заповітом після смерті ОСОБА_4, що підтверджується змістом заповіту спадкодавця.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 1296 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину.

Свідоцтво про право на спадщину, згідно положень частини 1 статті 1298 ЦК України, видається спадкоємцям після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини.

Згідно роз»яснень, викладених у пункті 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», за наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку.

Проаналізувавши обставини справи, оцінивши надані докази в їх сукупності, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог, оскільки, позивач є спадкоємцем за заповітом, у встановлений законом строк звернувся до органів нотаріату із заявою про прийняття спадщини, але не має можливості отримати свідоцтво про право на спадщину через відсутність оригіналів правовстановлюючих документів, оскільки, вони втрачені.

Враховуючи викладене, а також приймаючи до уваги те, що в іншому позасудовому порядку, позивач позбавлений можливості оформити свої спадкові права, суд вважає, що права позивача підлягають захисту, а позов є обґрунтований та законний, в зв»язку з чим його слід задовольнити в повному обсязі.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 4, 76-81, 258, 259, 264, 265, 268 ЦПК України, ст.ст. 1216-1218, 1261, 1270, 1296, 1298 ЦК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

позов ОСОБА_1 до Голосіївської районної в м. Києві державної адміністрації, третя особа: ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за заповітом, - задовольнити.

Визнати в порядку спадкування за заповітом за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженцем м. Києва, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3, - право власності на ? частину квартири АДРЕСА_2, яка належала на праві власності його батьку ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 року.

Учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обовязки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

У відповідності до п.п. 15 п. 1 РозділуХІІІ Перехідних Положень ЦПК Українив новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно- телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до /або через відповідні суди.

Головуючий Н.П. Чередніченко