Справа № 357/2074/18
У Х В А Л А

"05" березня 2018 р. cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Кошель Б. І. , розглянувши матеріали позовної заяви представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,-

В С ТА Н О В И В :

Представник позивачки ОСОБА_2 звернувся до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з цивільним позовом до ОСОБА_3, мотивуючи тим, що в 19.08.2010 року між ОСОБА_1 та відповідачем було укладено шлюб, який зареєстровано адміністрацією сільського поселення Локосово Сургутського району Ханти-Мансийського автономного округу Югри Тюменської області, про що в книзі реєстрації актів про одруження вчинено запис №19. Зазначає, що після реєстрації шлюбу сторони разом не проживали, оскільки відповідач відбував покарання у виправній колонії суворого режиму, вони бачились лише на побаченнях у колонії. Після звільнення відповідача з місць позбавлення волі, сторони бачились лише кілька разів. Спільних дітей сторони не мають. Оскільки відповідач проживає в Російській Федерації, представник позивачка, посилаючись на неможливість виїхати до постійного місця проживання відповідача через вкрай напружену політичну ситуацію між Державою Україна та Російською Федерацією, просив розірвати шлюб між ОСОБА_1та ОСОБА_3

За приписами ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Разом із тим, суд звертає увагу представника позивача, що звернення до суду не є беззаперечним і повинно відбуватись за правилами визначеними процесуальним законом.

Цивільно-процесуальний кодекс України передбачає, що сторони, треті особи, особи, які за законом здійснюють захист прав, свобод та законних інтересів інших осіб, заявники та інші заінтересовані особи в окремому провадженні у цивільному процесі можуть брати участь особисто, а також через представників (ч.1 ст.38 ЦПКУ).

Представниками у суді можуть бути як адвокати, так і інші особи, які досягли повноліття, мають цивільно-процесуальну дієздатність і повноваження яких належно посвідчені, відповідно до чинного законодавства України.

Однак, розірвання шлюбу, як і в цілому сімейні правовідносини, відноситься до спеціальної категорії справ, які мають свої особливості.

Сімейний кодекс України зазначає, що шлюб може бути припинений внаслідок його розірвання за позовною заявою одного з подружжя (чоловіка або дружини) на підставі рішення суду (ч. 3 ст. 105 Сімейний кодекс України).

Тобто,предявлення позовної заяви до суду повинно бути здійснено безпосередньо одним з подружжя.

Отже, сімейне законодавство не передбачає можливості розірвання шлюбу представником одного з подружжя або їх обох за довіреністю останніх, а правила ЦК про представництво, довіреність і доручення на ці правовідносини не поширюються.

Аналогічна правова позиція викладена у п. 15 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 21.11.2007 року № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя».

Як вбачається із поданої позовної заяви, вона подана та підписана представником ОСОБА_1 ОСОБА_2

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 185 ЦПК України позовна заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Враховуючи вище викладене, суд вважає за необхідне позовну заяву представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу повернути позивачу.

На підставі викладеного, керуючись Постановою Пленуму Верховного Суду України від 21.11.2007 року № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя»ст. 185 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позовну заяву представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_4 ОСОБА_5 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу повернути позивачу.

Розяснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається до Апеляційного суду Київської області через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом п'ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя ОСОБА_6