Справа № 357/918/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 квітня 2018 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Бондаренко О. В. ,

при секретарі Бондаренко Н. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Озернянської сільської ради Білоцерківського району Київської області, про визнання права власності на спадкове майно,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулась до суду з даним позовом 26.01.2018 року обґрунтовуючи тим, що 09.12.2008 року помер її рідний дядько ОСОБА_2, який був зареєстрований та проживав в ІНФОРМАЦІЯ_1. Вона, ОСОБА_1, є спадкоємицею дядька за правом представлення у відповідності із ст. 1266 ЦК України, інших спадкоємців немає. В передбачений шестимісячний строк вона звернулась о нотаріальної контори із завою про прийняття спадщини, однак нотаріус видала їй постанову, відповідно до якої відмовила у видачі свідоцтва про право на спадкове майно в звязку з тим, що на спадковий будинок відсутній правовстановлюючий документ. Тому, позивач просила в судовому порядку визнати за нею, ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, ідентифікаційний номер: НОМЕР_1, право власності на майно у вигляді житлового будинку № 11 по вулиці Глиняній в селі Озерна Білоцерківського району Київської області, в порядку спадкування після померлого 09.12.2008 року ОСОБА_2.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не зявилась, про день, час та місце проведення судового засідання повідомлена належним чином, причини неявки суду не повідомила.

Представник позивача, адвокат ОСОБА_3 подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутності та відсутності її довірителя, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

Відповідач в судове засідання свого представника не направив, про день, час та місце проведення судового засідання повідомлений належним чином, надав до суду заяву про розгляд справи без участі представника Озернянської сільської ради Білоцерківського району Київської області, та не заперечує проти задоволення позову.

За ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Дослідивши матеріали справи та матеріали спадкової справи № 221/2009, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно із ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на момент відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Згідно із ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з дня відкриття спадщини.

За правилами ст. 1258 ЦК спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування, зокрема, у разі відсутності спадкоємців попередньої черги.

Відповідно до ст. 1262, ч. 1 ст. 1265 ЦК у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. У пяту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення.

Статтею 1266 ЦК визначені правила спадкування за правом представлення. Згідно з нормами зазначеної статті спадкоємцями за правом представлення можуть бути: внуки, правнуки спадкодавця, прабаба, прадід спадкодавця, племінники, двоюрідні брати та сестри спадкодавця.

Згідно з ч. 6 ст. 1266 ЦК при спадкуванні по прямій низхідній лінії право представлення діє без обмеження ступеня споріднення.

Таким чином, відповідно до ст. 1266 ЦК до спадкування за правом представлення закликаються саме згадані вище особи, а не їхні нащадки; при цьому обмеження ступеня споріднення не допускається лише при спадкуванні по прямій низхідній лінії, родинність за якою визначається виключно від пращура до нащадка.

Судом встановлено, що 09.12.2008 року помер ОСОБА_2, що підтверджується копією свідоцтва про смерть (а.с. 5), після його смерті залишилась спадщина у вигляді житлового будинку № 11 по вулиці Глиняній в селі Озерна Білоцерківського району Київської області, в якому ОСОБА_2 був зареєстрований та проживав до дня смерті, та який йому належав на праві власності, що підтверджується довідками Озернянської сільської ради від 20.12.2012 року за № 1558 та № 1559 ( а.с. 13-14).

Позивач ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, зареєстрована та проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3, її мати ОСОБА_4, дошлюбне прізвище «Мороз», 27.10.2016 року померла, що підтверджується матеріалами справи ( а.с. 4-11). Також, з матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4, є братом ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_5, отже, ОСОБА_1 є племінницею ОСОБА_2, який помер 09.12.2008 року.

З матеріалів спадкової справи та Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру ( а.с. 33-68) вбачається, що до нотаріальної контори 02.06.2009 року звернулась ОСОБА_4 із заявою, відповідно до якої відмовилась від прийняття спадщини, яка залишилась після смерті її брата ОСОБА_2 на користь своєї дочки, племінниці померлого, ОСОБА_1, яка також 02.06.2009 року подала до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини після померлого 09.12.2008 року дядька ОСОБА_2. Інших спадкоємців за законом чи заповітом немає.

23.01.2018 року державний нотаріус Білоцерківської районної державної нотаріальної контори ОСОБА_5, оглянувши матеріали спадкової справи дійшла висновку, що спадкоємець ОСОБА_1 має право на спадкування, проте оформити спадкові права не має можливості, оскільки відсутній правовстановлюючий документ на житловий будинок, тому винесла постанову про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом.

З довідки КП КОР «Південне бюро технічної інвентаризації» від 26.12.2017 року № 3605 ( а.с. 12) вбачається, що до 01.01.2013 року право власності на житловий будинок № 11 по вулиці Глиняній в селі Озерна Білоцерківського району Київської області, не було зареєстровано, станом на останню дату технічної інвентаризації 12.12.2017 року загальна площа будинку становить 39,10 кв.м., житлова 24,90 кв.м., за даною адресою знаходяться господарські будівлі та споруди: літ «Б» - убиральня та літ «В» - сарай, що узгоджується з копією технічного паспорта на домоволодіння ( а.с. 16-19).

Отже, оскільки у позивача відсутні правовстановлюючі документи на житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами, вона позбавлена права на оформлення спадкового майна та отримання свідоцтва про право на спадщину за законом.

За ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом.

Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Даючи оцінку встановленим обставинам та доказам в їх сукупності, суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 набула, в порядку спадкування за законом, право власності на майно у вигляді житлового будинку № 11 по вулиці Глиняній в селі Озерна Білоцерківського району Київської області, в порядку спадкування після померлого 09.12.2008 року ОСОБА_2.

Керуючись ст.ст.1217, 1218, 1261, 1265, 1266, 1268, 1269 ЦК України, ст.ст. 4, 13, 19, 76 81, 206, 258, 259, 263-265, 268, 354, 355 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, ідентифікаційний номер: НОМЕР_1, право власності на майно у вигляді житлового будинку № 11 по вулиці Глиняній в селі Озерна Білоцерківського району Київської області, в порядку спадкування після померлого 09.12.2008 року ОСОБА_2.

Рішення суду може бути оскаржене до Апеляційного суду Київської області шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду.

Суддя ОСОБА_6