Провадження № 2/235/50/18
Справа № 235/4410/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 травня 2018 року м. Покровськ

Красноармійський міськрайонний суд Донецької області

у складі: головуючого судді Назаренко Г.В.

при секретарі Муханової В.В.

за участю позивача ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2

відповідача ОСОБА_3

представника відповідача ОСОБА_4,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3, Товариства з обмеженою відповідальністю «Телебачення «Капрі» про захист честі, гідності та ділової репутації, -

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 про захист честі, гідності та ділової репутації.

Ухвалою Красноармійського міськрайонного суду Донецької області від 23 січня 2018 року за клопотанням представника позивача до участі у справі залучено як співвідповідача Товариство з обмеженою відповідальністю «Телебачення «Капрі» (а.с46, 50).

В обґрунтування позовних вимог послалась на те, що 2 серпня 2017 року на каналі Товариства з обмеженою відповідальністю «Телебачення «Капрі» (далі ТОВ «Телебачення «Капрі») був оприлюднений ролик під назвою «Збір підписів в с. Котлине. Зворотна сторона медалі», де відносно неї було поширено недостовірну та таку, що принижує її ділову репутацію інформацію. Інформацію було доведено невизначеному колу осіб, оскільки поширено в загальнодоступній мережі Інтернет.

Суть поширеної інформації полягла в наступному. 19 липня 2017 року ініціативною групою було проведено опитування мешканців селища Котлине Покровського району Донецької області стосовно вивчення громадської думки щодо обєднання селища Котлине у Покровську обєднану територіальну громаду з центром у місті Покровську Донецької області.

У вищезазначеному ролику відповідач зазначила, що їй, ОСОБА_5 (її прізвище до шлюбу) ОСОБА_5 було проплачено за те, що вона підтримала пропозицію Покровської міської ради та обєднання селами Котлине Покровського району у Покровську обєднану територіальну громаду та завезено будматеріали, а саме шифер, дошки, брусся, а також завезли сантехніку.

Разом з тим, такі відомості, поширені відповідачем не відповідають дійсності. Так, дійсно, вона робить ремонтні роботи в своєму будинку. Починаючи з 2011 року вона почала купувати будівельні матеріали: ондулін, коньок, дошку вітрову, а також сантехніку, про що надала відповідні чеки.

Розповсюджена відповідачем інформація є недостовірною, її поширення ганьбить її честь, гідність та ділову репутацію, тому вона вимагає, щоб така інформація була спростована у такий саме спосіб, яким була поширена та офіційного вибачення відповідача за вчинення нею неправомірних дій.

Вона працює вчителем фізики навчально-виховного комплексу 3 1 м. Покровська Донецької області, де її поважають в колективі, серед учнів та батьків. Таким чином, відповідач порушила її честь, гідність та ділову репутацію.

На підставі наведеного просила визнати інформацію, поширену ОСОБА_3 стосовно того, що їй було закуплено будматеріали та сантехніку за підтримку пропозиції Покровської міської ради Донецької області щодо обєднання селища Котлине Покровського району у Покровську обєднану територіальну громаду недостовірною та такою, що порушує її честь, гідність та ділову репутацію, зобовязати ОСОБА_3 спростувати протягом тижня з дня набрання рішення суду законної сили недостовірну інформацію про неї у спосіб, найбільш близький до способу її поширення, шляхом принесення їй офіційного вибачення через ТОВ «Телебачення «Капрі», а також зобовязати ТОВ «Телебачення «Капрі» спростувати недостовірну інформацію відносно неї шляхом розміщення відеозапису офіційного вибачення ОСОБА_3 перед нею на ТОВ «Телебачення «Капрі».

В судовому засіданні позивач та її представник ОСОБА_2 підтримали позовні вимоги, просили позов задовольнити.

Відповідач ОСОБА_3 заперечувала проти позову, посилаючись на те, що позивач є її сусідкою, яка входить у склад ініціативної групи, яка проводить роботу по опитування мешканців селища Котлине Покровського району з питання добровільного обєднання територіальних громад, і яка агітує людей обєднуватись в територіальну громаду з м. Покровськ Донецької області, тоді як її особиста думка не співпадає з думкою ОСОБА_1 з цього питання. В серпні 2017 року на зборах мешканців селища Котлине, яке було присвячене обєднанню громад, також бути присутні представники засобів масової інформації, зокрема, ТОВ «Телебачення «Капрі» та ТОВ «ТК «Орбіта», яким в інтервю вона висловила свою власну думку про те, що Димеденко (дошлюбне прізвище ОСОБА_1) за її агітаційну роботу міська влада надаються будівельні матеріли. Про це їй було відомо від самої ОСОБА_1, а також від членів агітаційної групи, які закликали поступати так само, як і вони. Крім того, її особисті спостереження, за якими саме влітку 2017 року ОСОБА_1 стала перекривати кришу свого будинку, дали підстави вважати, що за надану допомогу у вигляді будматеріалів місцева влада намагається викликати у місцевих мешканців інтерес голосувати за обєднання громад з центром у м. Покровськ Донецької області. Це є її власна думка, основана на спостереженнях, висловлюваннях мешканців самої ОСОБА_1, членів ініціативної групи, але конкретних доказів того, що така допомога надавалась позивачу за рахунок міської ради, у неї не має.

Представник відповідача ОСОБА_4 позов не визнав, просив відмовити в задоволенні позову з тих підстав, що ОСОБА_3 висловила оціночне судження, яке не може бути предметом судового захисту.

Відповідач ТОВ «Телебачення «Капрі» надав заяву, в якій просив справу розглянути за відсутністю його представника (а.с.93), надав відзив, в якому послалось на існування на телеканалі «Капрі» формату програми «Без коментарів» з метою обєктивності інформації та недопущення перекручення фактів. Саме в такому форматі було розміщене відео під назвою «Збір підписів в Котлине. Зворотна сторона медалі», в якому відсутні будь-які коментарі та навязування думки журналіста телекомпанії «Капрі», тому працівники відповідача ТОВ «Телебачення «Капрі» не порушували п.п. «в» п.1 ст.67 Закону України «Про телебачення і радіомовлення». До того ж, в Україні діє свобода слова, яка гарантується низкою Законів. Відповідач зазначає, що законодавчо дозволяється телерадіокомпаніям проводити журналістські розслідування, але перевірка достовірності заявленого факту не обовязкова. Крім того, ОСОБА_3 як депутат сільської ради виразила свою особисту думку та дала оціночні судження щодо дій ОСОБА_6 Отже, оскільки ніяких коментарів чи навязування думки від працівників телеканалу «Капрі» не було, відповідач вважає вимоги ОСОБА_1 в частині принесення офіційного вибачення відповідача перед нею через ТОВ «Телебачення «Капрі» такими, що суперечать діючому законодавству (а.с.93, 94).

Заслухавши пояснення учасників справи, допитавши свідків і дослідивши письмові докази, які суд оцінив за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, обєктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, суд вважає, що в задоволенні позову необхідно відмовити повністю з наступних підстав.

Судом встановлені такі фактичні обставини та відповідна суть спірних правовідносин.

2 серпня 2017 року на сайті ТОВ «Телебачення «Капрі» було розміщено відео під назвою «Збір підписів в с. Котлине. Зворотна сторона медалі».

При демонстрації відеозапису в судовому засіданні було встановлено, що на ньому мешканці с. Котлине Покровського району Донецької області висловлюють свою думку з приводу проведеної агітації з приводу обєднання територіальних громад, серед яких - відповідач ОСОБА_3, яка під час інтервю представникам ТОВ «Телебачення «Капрі» вказує на те, що Покровський міський голова допомагає мешканцям села з тією ціллю, щоб вони проголосували за обєднання з містом, зокрема ОСОБА_5 постачанням будматеріалів, сантехнікою.

Згідно розпоряджень сільського голови № № 25, 26 Першотравневої сільської ради Покровського району Донецької області від 20.06.2017р. та від 21.06.2017р. ОСОБА_1 входить до складу робочої групи з організації громадських обговорень та підготовки проектів рішень щодо добровільного обєднання територіальних громад (а.с.68-73).

Прізвище позивача було змінено з «Демиденко» на «Єгоришеву» у звязку з реєстрацією нею шлюбу з ОСОБА_7 11.11.2011р. (а.с.7).

Згідно ст.34 Конституції України кожному гарантується право на свободу думки в слова, не вільне вираження своїх поглядів і переконань.

Відповідно до ст.68 Конституції України кожен зобовязаний неухильно додержуватися Конституції та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Праву на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань відповідає обовязок не поширювати про особу недостовірну інформацію та таку, що ганьбить її гідність, честь чи ділову репутацію.

Статтею 32 Конституції України передбачено судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сімї. Ніхто не може зазнавати втручання в його особисте і сімейне життя, крім випадків, передбачених Конституцією. Не допускається збирання, зберігання, використання та поширення конференційної інформації про особу без її згоди, крім випадків, визначених законом, і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини.

Положеннями ст.275 ЦК України передбачено, що фізична особа має право на захист свого особистого немайнового права від протиправних посягань інших осіб. Захист особистого немайнового права здійснюється способами, встановленими главою 3 цього Кодексу.

Захист особистого немайнового права може здійснюватися також іншим способом відповідно до змісту цього права, способу його порушення та наслідків, що їх спричинило це порушення.

До таких спеціальних способів захисту відносяться, зокрема, спростування недостовірної інформації та/або право на відповідь (ст.277 ЦК України), заборона поширення інформації, якою порушуються особисті немайнові права (ст.278 ЦК України) тощо.

Поняття «гідності», «честі» та «ділової репутації» міститься в п.4 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» від 27.02.2009р. № 1.

Так, зокрема, під гідністю слід розуміти визначення цінності кожної фізичної особи як унікальної біопсихосоціальної цінності, з честю повязується позитивна соціальна оцінка в очах оточуючих, яка ґрунтується на відповідності її діянь (поведінки) загальноприйнятими уявленнями про добро і зло, а під діловою репутацією фізичної особи розуміється набута особою суспільна оцінка її ділових і професійних якостей при виконанні нею трудових, службових, громадських та інших обовязків. Під діловою репутацією юридичної особи, у тому числі підприємницьких товариств, фізичних осіб підприємців, адвокатів, нотаріусів та інших осіб, розуміється оцінка їх підприємницької, громадської, професійної чи іншої діяльності, яку здійснює така особа як учасник суспільних відносин.

Згідно ст.277 ЦПК України фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сімї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації.

Спростування недостовірної інформації здійснюється особою, яка поширила інформацію.

Поширювачем інформації, яку подає посадова чи службова особа при виконанні своїх посадових (службових) обовязків, вважається юридична особа, в якій вона працює.

Якщо особа, яка поширила недостовірну інформацію, невідома, фізична особа, право якої порушено, може звернутися до суду із заявою про встановлення факту недостовірності цієї інформації та її спростування.

Якщо недостовірна інформація міститься в документі, який прийняла (видала) юридична особа, цей документ має бути відкликаний.

Фізична особа, особисті немайнові права якої порушено у друкованих або інших засобах масової інформації, має право на відповідь, а також на спростування недостовірної інформації у тому ж засобі масової інформації в порядку, встановленому законом.

Якщо відповідь та спростування у тому ж засобі масової інформації є неможливими у звязку з його припиненням, така відповідь та спростування мають бути оприлюднені в іншому засобі масової інформації, за рахунок особи, яка поширила недостовірну інформацію.

Спростування недостовірної інформації здійснюється незалежно від вини особи, яка її поширила.

Спростування недостовірної інформації здійснюється у такий же спосіб, у який вона була поширена.

Статтею 297 ЦК України передбачено, що кожен має право на повагу до його гідності та честі.

Гідність та честь фізичної особи є недоторканими.

Фізична особа має право звернутися д суду з позовом про захист її гідності та честі.

Статтею 299 ЦК України передбачено, що фізична особа має право не недоторканість своєї ділової репутації.

Фізична особа може звернутися до суду з позовом про захист своєї ділової репутації.

Зі змісту ст.302 ЦК України вбачається, що збирання, зберігання, використання і поширення інформації про особисте життя фізичної особи без її згоди не допускаються, крім випадків, визначених законом, і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини.

Фізична особа, яка поширює інформацію, отриману з офіційних джерел (інформація органів державної влади, органів місцевого самоврядування, звіти, стенограми тощо), не зобовязана перевіряти її достовірність та не несе відповідальності в разі її спростування.

Фізична особа, яка поширює інформацію, отриману з офіційних джерел, зобовязана робити посилання на таке джерело.

З системного аналізу зазначених нормативно-правових актів вбачається, що юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у біль-який спосіб; б) поширення інформації стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право.

Під поширенням інформації слід розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного звязку4 викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі.

Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені).

Негативною слід вважати інформацію, в якій стверджується про порушення особою, зокрема, норм чинного законодавства, вчинення будь-яких інших дій (наприклад, порушення принципів моралі, загальновизнаних правил співжиття, неетична поведінка в особистому, суспільному чи політичному житті тощо) і яка, на думку позивача, порушує його право на повагу до гідності, честі чи ділової репутації.

Відповідно до ст.30 Закону України «Про інформацію» від 02.10.1992р. № 2657-ХП з наступними змінами та доповненнями ніхто не може бути притягнутий до відповідальності за висловлювання оціночних суджень.

Оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема, з огляду на характер використання мовно-стилистичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості.

Якщо особа вважає, що оціночні судження або думки принижують її гідність, честь чи ділову репутацію, а також інші особисті немайнові права, вона вправі скористатися наданим їй законодавством правом на відповідь, а також на власне тлумачення справи у тому самому засобі масової інформації з метою обґрунтування безпідставності поширених суджень, надавши їм іншу оцінку. Якщо субєктивну думку висловлено в брутальній, принизливій чи непристойній формі, що принижує гідність, честь чи ділову репутацію, на особу, яка таким чином та у такій спосіб висловила думку або оцінку, може бути покладено обовязок відшкодувати завдану моральну шкоду.

Таким чином, відповідно до ст.277 ЦК України не є предметом судового захисту оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які, будучи вираженням субєктивної думки і поглядів відповідача, не можна перевірити на перемет їх відповідності (на відміну від перевірки істинності фактів) і спростувати, що відповідає прецедентній судовій практиці Європейського суду з прав людини при тлумаченні положень 10 Конвенції.

З відкритого звернення депутата Першотравневої сільської ради Покровського району Донецької області ОСОБА_8 до Президента України, голови Верховної ОСОБА_8 України, Премєр-міністра України від11.09.2017р. № 12, підтримане частиною депутатів, в тому числі й відповідачем ОСОБА_3, вбачається, що між мешканцями селищ Перше травня, Котлине існують протистояння з приводу добровільного обєднання територіальних громад (а.с.61-67, 74, 75).

Свідок ОСОБА_9 показала, що входить до складу робочої групи з організації громадських обговорень та підготовки проектів рішень щодо добровільного обєднання територіальних громад. В 2017 році мешканців с. Котлине Покровського району представники місцевої влади почали примушувати до необхідності обєднання до територіальної громади з м. Покровськ, хоча більшість мешканців бажають обєднатися в Удачненську селищну обєднану територіальну громаду з центром в смт. Удачне. 19 липня 2017 року до них у селище приїжджав Покровський міський голова ОСОБА_10 та громадський активіст ОСОБА_11, переконували мешканців голосувати за обєднання з містом, а також включали до списку людей, які потребували якоїсь допомоги. Після цього візиту з міста родинам Соколової, ОСОБА_12, ОСОБА_13 та ОСОБА_1 завезли шифер, які раділи цьому, намагались запевнити мешканців, що вони даремно не голосують за місто, а батько позивача навіть зазначав, що вона так і помре у своїй «землянці». За її думкою будматеріали завозились міською владою за спробу схилити мешканців села голосувати за обєднання в територіальну громаду з центром в м. Покровську. Конкретних доказів цьому у неї немає, вона висловила свою власну думку з цього приводу.

Свідок ОСОБА_14 показала, що в с. Котлине Покровського району серед його мешканців існує спір з приводу добровільного обєднання територіальних громад, частина з яких вважає, що доцільне обєднання з містом, а інша частина з селами. ОСОБА_1 та її батьки агітували мешканців голосувати за обєднання з містом, зазначаючи, що міський голова ОСОБА_10 допомагає людям, і якщо вони будуть голосувати за обєднання з містом допоможи і їм. Вона бачила, як вантажним автомобілем розвозились будматеріали Соколовій, батькам ОСОБА_1, її тітці, а також чула, як мати позивача просила водія завезти ці матеріали також і її дочці ОСОБА_15.

Свідок ОСОБА_12 показала, що бачила відео на каналі ТОВ «Телебачення «Капрі», в якому депутат Першотравневої сільської ради ОСОБА_3 висловлювала свою думку про те, що нібито ОСОБА_5 «купила» місцева влада. ОСОБА_1 є її племінницею, яка купила будинок і робить в ньому ремонт за власні кошти. Одного разу вона бачила, як племінниці завозили будматеріали, яка не говорила їй, що ці будматеріали їй привозили в підтримку місцевої влади.

Таким чином, суд приходить до висновку про те, що відповідачем ОСОБА_3 були висловлені свої оціночні судження, основані на висловленнях позивач, інших мешканців села, а також власних спостереженнях, які відповідно до ст.277 ЦК України не є предметом судового захисту, а позивач в такому випадку була вправі скористатися наданим їй ч.1 ст.277 ЦК України правом на відповідь та власне тлумачення справи.

Відповідно до ст.19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. У свою чергу, частина перша ст.34 Конституції України кожному гарантує право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань.

Обраний позивачем спосіб захисту порушеного особистого немайнового права підлягає окремому обговоренню.

Суд зазначає, що навіть при умові встановлення факту поширення недостовірної інформації відносно позивача і необхідності захисту її особистих немайнових прав, суд не вправі зобовязувати відповідача ОСОБА_3 вибачитися перед нею у тій чи іншій формі, а відповідача ТОВ «Телебачення «Капрі» зобовязувати спростувати недостовірну інформацію відносно позивача шляхом розміщення відеозапису офіційного вибачення ОСОБА_3 перед ОСОБА_1, оскільки примусове вибачення як спосіб судового захисту гідності, честі чи ділової репутації за поширення недостовірної інформації не передбачено у статтях 16, 277 ЦК України.

Статтею 56 Закону України «Про телебачення і радіомовлення» від 21.12.1993р. № 3789-ХП з наступними змінами та доповненнями телерадіоорганізації, передбачено, що їх працівники мають право одержання від державних органів, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності необхідної інформації для здійснення своєї статутної діяльності у порядку, передбаченому законодавством України.

Ст.67 Закону України «Про телебачення і радіомовлення» від 21.12.1993р. № 3789-ХП містить в собі випадки звільнення від відповідальності за поширення інформації, що не відповідає дійсності.

Так, згідно п. «в» ч.1 ст.56 Закону телерадіоорганізація та її працівники не несуть відповідальності за поширення інформації, що не відповідає дійсності, у разі якщо ця інформація розповсюджувалася без попереднього запису та містилася у виступах осіб, які не є працівниками телерадіоорганізацій.

Згідно ст.2 Закону України «Про порядок висвітлення діяльності державної влади та органів місцевого самоврядування в Україні засобами масової інформації» від 23.09.1997р. № 539/97-ВР засоби масової інформації України відповідно до законодавства України мають право висвітлювати всі аспекти діяльності органів державної влади та органів місцевого самоврядування. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування зобовязані надавати засобам масової інформації повну інформацію про свою діяльність через відповідні інформаційні служби органів державної влади та органів місцевого самоврядування, забезпечувати журналістам вільний доступ до неї, крім випадків, передбачених Законом України «Про державну таємницю», не чинити на них будь-якого тиску і не втручатися в їх виробничий процес. Засоби масової інформації можуть проводити власне дослідження і аналіз діяльності органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб, давати їм оцінку, коментувати.

Розрив чи змішування змісту офіційної інформації, що оприлюднюється, коментарями засобу масової інформації або журналістом не допускається.

Право висвітлення і коментування діяльності органів державної влади та органів місцевого самоврядування, подій державного життя в Україні гарантується Конституцією, цим Законом, іншими законами України.

2 серпня 2017 року на сайті ТОВ «Телебачення «Капрі» дійсно було розміщені відео під назвою «Збір підписів у с. Котлине. Зворотна сторона медалі», в якому, зокрема, відповідач ОСОБА_3, висловлювала свою думку з приводу проведеної роботи по агітації з питання добровільного обєднання територіальних громад. Отже, вся інформація на відео, в тому числі негативна інформація на адресу позивача, є дослівним відтворенням слів самої кулак Т.В.

Таким чином, суд не вбачає в діях відповідача ТОВ «Телебачення «Капрі» будь-яких дій, якими б могли бути порушені особисті немайнові права на захист честі, гідності та ділової репутації, а тому в задоволенні позову до ТОВ «Телебачення «Капрі» необхідно відмовити.

Відповідно до чю1 ст.141 ЦПК України у звязку з відмовою в задоволенні позову понесені позивачем судові витрати по сплаті судового збору відшкодуванню не підлягають.

Відповідно до ст.ст.19, 32, 34, 40, 68 Конституції України, ст.ст.23, 275, 277, 280, 297, 299, 302 ЦК України, ст.30 Закону України «Про інформацію», ст.ст.56, 67 Закону України «Про телебачення і радіомовлення», ст.2 Закону України «Про порядок висвітлення діяльності державної влади та органів місцевого самоврядування в Україні засобами масової інформації», керуючись ст.ст.4, 13, 19, 81, 263-265 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_3, Товариства з обмеженою відповідальністю «Телебачення «Капрі» про захист честі, гідності та ділової репутації відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку учасниками справи, а також особами, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обовязки, повністю або частково до Апеляційного суду Донецької області через Красноармійський міськрайонний суд Донецької області протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або в разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Позивач: ОСОБА_1, с. Котлине Покровського району Донецької області, вулиця Залізнична, будинок 28, РНОКПП НОМЕР_1.

Відповідач: ОСОБА_3, с. Котлине Покровського району Донецької області, вулиця Залізнична, будинок 33, РНОКПП НОМЕР_2.

Відповідач: Товариство з обмеженою відповідальністю «Телебачення «Капрі», м. Покровськ Донецької області, вулиця Захисників України, будинок 6, .

Вступна та резолютивна частини рішення проголошені у судовому засіданні 22 травня 2018 року. Повне рішення складене 1 червня 2018 року.

Суддя Г.В. Назаренко