Справа 286/3493/17
Номер провадження 2/279/645/18
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
16 квітня 2018 року Коростенський міськрайонний суд Житомирської області в складі :
головуючого судді Коваленко В.П.
при секретарі Комаровій О.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства ОСОБА_1 « Приватбанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості , -
В судове засідання представник позивача не зявився, надав заяву про слухання справи без його участі, проти винесення заочного рішення не заперечив. Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не зявилась, про день та час розгляду справи повідомлена належним чином судовою повісткою, про що свідчить розписка про її отримання. Згідно свідоцтва про шлюб (а.с.51) відповідачка змінила прізвище на «Пашинська» в звязку з реєстрацією шлюбу.
За змістом статей 1049,1050,1054 ЦК України за кредитним договором ОСОБА_1 або інша фінансова установа (кредитодавець) зобовязується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобовязується повернути кредит та сплатити проценти. Кредитним договором передбачено порядок та умови погашення кредиту, погашення заборгованості по кредиту, сплата нарахованих за період користування кредитом відсотків, комісії за користування кредитом та інших витрат.
Згідно з вимогами ст.ст.526,527,530 ЦК України зобовязання повинно виконуватися належним чином і в установлений строк відповідно до договору.
Статтею 536 ЦК України передбачено, що за користування чужими коштами боржник зобовязаний сплачувати проценти, якщо інше не встановлено договором між фізичними особами. Розмір процентів за користування чужими грошовими коштами встановлюється договором, законом або іншим актом законодавства.Як встановлено судом, банк свої зобовязання за договором виконав у повному обсязі і надав відповідачу кредит у розмірі встановленому договором 2400 гривень.Проте, відповідач ОСОБА_2 не повернула своєчасно банку грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом, відсотками, а також іншими витратами згідно умов договору , що підтверджується розрахунком заборгованості.
Відповідно до вимог п.1.1.3.2.3 Умов та Правил надання банківських послуг (а.с.13) передбачено можливість односторонньої зміни тарифів, відповідно до яких банк зобовязаний не менше ніж за 7 днів до введення змін проінформувати клієнта про ці зміни.
Статтею 628 ЦК України передбачено , що зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені з ними, та умови, які є обовязковими відповідно до актів цивільного законодавства. За змістом частини першої статті 1056-1 ЦК України процентна ставка за кредитом може бути фіксованою або змінюваною. Тип процентної ставки визначається кредитним договором. Частиною третьою цієї статті визначено, що фіксована процентна ставка є незмінною протягом усього строку кредитного договору. Встановлений договором розмір фіксованої процентної ставки не може бути збільшено банком в односторонньому порядку. Умова договору щодо права банку змінювати розмір фіксованої процентної ставки в односторонньому порядку є нікчемною. Частиною четвертою вказаної статті передбачено, що у разі застосування змінюваної процентної ставки кредитор самостійно, з визначеною у кредитному договорі періодичністю, має право збільшувати та зобовязаний зменшувати процентну ставку відповідно до умов і в порядку, встановлених кредитним договором. Кредитодавець зобовязаний письмово повідомити позичальника, поручителя та інших зобовязаних за договором осіб про зміну процентної ставки не пізніш як за 15 календарних днів до дати, з якої застосовуватиметься нова ставка. У кредитному договорі встановлюється порядок розрахунку змінюваної процентної ставки із застосуванням погодженого сторонами індексу. Порядок розрахунку змінюваної процентної ставки повинен дозволяти точно визначити розмір процентної ставки за кредитом на будь-який момент часу протягом строку дії кредитного договору. Кредитор не має права змінювати встановлений кредитним договором порядок розрахунку змінюваної процентної ставки без згоди позичальника. У разі підвищення банком процентної ставки зясуванню підлягають визначена договором процедура підвищення процентної ставки (повідомлення позичальника чи підписання додаткової угоди тощо), дії позичальника щодо прийняття пропозиції кредитора тощо.
Таким чином, боржник вважається належно повідомленим про збільшення розміру процентної ставки за користування кредитом в односторонньому порядку в тому разі, якщо банк не лише відправив на адресу такого боржника листа про зміну умов кредитного договору, а й довів факт його вручення адресатові під розписку.
Судом встановлено, що банком в односторонньому порядку, без будь-якого погодження із відповідачем, з 01.09.2014 року було зменшено відсотки за користування кредитом з 36% до 34,80%, а з 01.04.2015 року збільшено до 43,20%. Оскільки позивачем не доведено суду збільшення процентної ставки у належний спосіб, то позовні вимоги у цій частині підлягають до часткового задоволення, виходячи із процентної ставки 36% річних, яка була узгоджена сторонами при укладанні кредитного договору.Вказаний висновок суду узгоджується з правовою позицією Верховного Суду України , викладеною ним у постанові від 11 жовтня 2017 року у справі №6-1374цс17.
Враховуючи період заборгованості по кредитному договору, розмір встановлених банком відсотків за використання кредитного ліміту та період користування згідно виписки по рахунку ОСОБА_2 розмір процентів, які підлягають стягненню із відповідача становить 1185,5 гривень (тіло кредиту 1188,82 грн. помножить на відсоткову ставку 36%, отриману суму поділити на 365 днів, помножити на кількість днів прострочення сплати (1095 днів) і результат поділити на 100%).
Частина 1 та пункт 1 частини 2 статті 258 ЦК України передбачають, що для окремих видів вимог законом може встановлюватися спеціальна позовна давність скорочена або більш тривала порівняно із загальною позовною давністю. Позовна давність в один рік застосовується, зокрема, до вимог про стягнення неустойки ( штрафу, пені).
Згідно наданого позивачем розрахунку заборгованості, пеня в розмірі 3543,19 гривень нарахована за період з 13.08.2013 року по 31.07.2017 року.
Відповідно до вищевказаних норм закону до вимог про стягнення пені застосовується позовна давність в один рік. Відповідач не подала заяву про застосування строків позовної давності. За таких обставин суд стягує суму пені 3543,19 гривень.
Відповідно до ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобовязання.
Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобовязання (ч.2ст.549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобовязання за кожен день прострочення виконання (ч.3ст.549 ЦК України).
За положеннями ст.61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.
Враховуючи вищевикладене та відповідно до ст.549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те ж саме порушення строків виконання грошових зобовязань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у статті 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те ж саме порушення.
Зазначена правова позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 21 жовтня 2015 року №6-2003цс15, яка згідно ст.360-7 ЦПК України є обовязковою для судів.
А тому суд відмовляє позивачу в стягненні штрафів (фіксованої частини та процентної складової).
На підставі викладеного та керуючись ст.ст.10,11, 213-215 ЦПК України, ст. ст.526, 1050,1054 ЦК України, суд, -
Позовні вимоги задовольнити частково.
У задоволенні інших позовних вимог відмовити за безпідставністю.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Суддя В.П. Коваленко