У Х В А Л А

24 травня 2018 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Цуранова А. Ю. ,

при секретарі Солом'яна Л. М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду в м. Біла Церква заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 20.02.2018 року по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором позики,

В С Т А Н О В И В :

В березні 2018 року заявник ОСОБА_1 звернувся до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області із заявою про перегляд заочного рішення суду від 20.02.2018 року по вищевказаній цивільній справі, в якій просив скасувати заочне рішення по справі № 357/14734/17 та призначити справу до розгляду в порядку спрощеного провадження.

В обґрунтування заяви вказував, що розгляд справи проводився у його відсутності, оскільки він не був належним чином повідомлений про розгляд справи, тому позбавлений можливості надати відзив на позов та бути присутнім на ньому, надати докази, які мають суттєве значення для вирішення справи.

В судовому засіданні заявник ОСОБА_1 підтримав заяву та просив її задовольнити. В обґрунтування заяви суду пояснив, що розписка від 20.06.2017 року написана ним власноручно, однак її написання повязано виключно з виконанням певних робіт по газифікації, які були ним виконані. Факт виконання робіт можуть підтвердити свідки. Кошти в сумі 20 000 грн. в борг він не брав. Першу повістку про виклик до суду отримав після судового засідання, а саме 19.01.2018 року, а другу після 20.02.2018 року.

Позивач ОСОБА_2 в судовому засіданні просив відмовити в задоволенні заяви, оскільки доказів поважності причин неявки в судове засідання ним не надано, а також пояснив, що ОСОБА_1 знає давно, в нього виникла потреба в грошах, в звязку з чим позичив відповідачу кошти в присутності свідка ОСОБА_3.

Заслухавши пояснення заявника, позивача та дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

Заочним рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 20.02.2018 року позов ОСОБА_2 задоволено частково, стягнуто із ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 борг за договором позики від 20.06.2017 року в розмірі 20 000 грн., відсотки за користування коштами в сумі 1 380 грн. та 640 грн. судового збору. В частині стягнення витрат на правову допомогу - відмовлено.

Приписами ст. 288 ЦПК України встановлені підстави задоволення заяви та скасування заочного рішення.

Так, ч. 1 ст. 288 ЦПК України визначено, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не зявився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

З аналізу ч. 1 ст. 288 ЦПК України вбачається, що для скасування заочного рішення необхідна наявність одночасно двох наведених умов, а саме: поважність причин неявки в судове засідання; поважність причин, за яких особа не могла повідомити причини своєї неявки в судове засідання і наявність доказів, на які посилається заявник, і які мають істотне значення для правильного вирішення справи, що також слідує з розяснень п. 30 постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.06.2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції».

Відповідно до ч. 6 ст. 185 ЦПК України у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є субєктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

На виконання вимог вищевказаної статті судом було направлено запит для встановлення зареєстрованого місця проживання (перебування) відповідача та отримано відомості адресно-довідкового підрозділу територіального органу ДМС України УДМС України в Київській області від 20.12.2017 року відповідно до яких зареєстрованою адресою проживання відповідача ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 вказано: Київська область, Білоцерківський район, с. Щербаки, вул. Ювілейна, 18.

Статтею 128 ЦПК України встановлено порядок виклику в судове засідання осіб, які беруть участь у справі.

Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за пять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через курєрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи ( ч. 6 ст. 128 ЦПК України).

У разі не надання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку (п. 2 ч. 7 ст. 128 ЦПК України).

Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

Згідно ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не зявився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

З матеріалів справи вбачається, що відповідач був належним чином повідомлений про час і місце судового засідання (а.с. 22), що підтверджується наявним у справі зворотним поштовим повідомленням.

Крім того, відповідач повинен вказати докази, що можуть вплинути на зміст прийнятого заочного рішення. До них варто віднести докази, які мають значення для справи, і можуть привести до ухвалення іншого рішення, протилежного винесеному цілком або частково, або зміні рішення.

Разом з цим, під час розгляду заяви про перегляд заочного рішення заявником не надано належних доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Посилання заявника на те, що в судовому засіданні не встановлено фактичні обставини від яких залежить правильне вирішення спору, не визначено характер спірних правовідносин, не перевірено доводів та наданих сторонами доказів, суд вважає безпідставними, оскільки відповідно до ч. 3 ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом, а також те, що докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Крім того, ухвалою судді від 11.01.2018 року відповідачу надано строк для подання до суду відзиву на позовну заяву та заяву із запереченням проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом пятнадцяти днів з дня отримання ухвали про відкриття провадження та повідомлено, що у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Однак, відповідач не скористався своїм правом, не надав відзиву на позов, хоча йому було відомо про те, що справа перебувала в провадженні суду.

Завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1 ст. 2 ЦПК України).

У відповідності до п. 1 ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для скасування заочного рішення суду, тому заяву ОСОБА_1 необхідно залишити без задоволення.

Частиною 4 ст. 287 ЦПК України визначено, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись ст.ст. 128, 223, 280, 288, 231, 232 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення відмовити.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

СуддяОСОБА_4