ЧЕРВОНОАРМІЙСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 292/807/18
Номер провадження 2/292/261/18
І М Е Н Е М УК Р А Ї Н И
Р І Ш Е Н Н Я

31 жовтня 2018 року смт.Пулини

Червоноармійського районного суду Житомирської області

Суддя Гуц О.В.

секретар судового засідання Риданова Г.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у смт. Пулини цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів.

В С Т А Н О В И В :

У липні 2018 року ОСОБА_1 звернулася до суду із зазначеним позовом до ОСОБА_2, мотивуючи його тим, що на виконанні у Пулинському районному відділі Державної виконавчої служби Житомирської області перебуває судовий наказ №292/958/17, виданий Червоноармійським районним судом про стягнення з ОСОБА_2 на її користь аліментів на сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 у розмірі 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 26.10.2017 року і до повноліття дитини. Однак відповідач, будучи працездатним, ухиляється від вчасної сплати аліментів, внаслідок чого утворилась заборгованість.

Оскільки відповідач свідомо ухиляється від сплати аліментів, допустив затримку з їх виплатою, вказана заборгованість виникла з його вини, а тому вона має право на стягнення неустойки (пені). Пеня за один місяць прострочення сплати аліментів становить 1 % від добутку простроченої суми аліментного платежу за місяць та загальної кількості днів прострочення. Виходячи з наведеного загальна сума пені (неустойки) за прострочення сплати аліментів становить - 4276,93 грн., яку просила суд стягнути з ОСОБА_2 на її користь.

25 жовтня 2018 року у судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримала у повному обсязі та просила їх задовольнити. Своїм правом уточнення позовних вимог та надання нового розрахунку суми заборгованості , скористатися не побажала.

31 жовтня 2018 року позивач у судове засідання не з"явилася, подала заяву про розгляд справи за її відсутності. Позовні вимоги підтримує повністю.

Відповідач у судове засідання не з"явився, надав суду письмову заяву, в якій просить розглядати справу без його участі, позовні вимоги заперечує повністю.

У відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснює

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Як встановлено судом і це вбачається з копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_3, батьками ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2 є: позивач ОСОБА_1 та відповідач ОСОБА_2.

Згідно судового наказу Червоноармійського районного суду Житомирської області від 27.10.2017 року з відповідача на користь позивача стягуються аліменти на сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 у розмірі 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 26 жовтня 2017 року і до повноліття дитини.

Із розрахунку заборгованості зі сплати аліментів від 12.07.2018 року №2-24/4023 ВДВС Пулинського РУЮ вбачається, що за період з 01.10.2017 року по 01.12.2018 року відповідач заборгував сплату аліментів, розмір якої становить - 3148,0 грн. та з 01.01.2018 року по 01.06.2018 року заборгував в розмірі 4254,0 грн., а всього розмір заборгованості становить- 7402,0 грн. .

Розмір заборгованості, після перерахунку проведеного судом, становить: з 1.10 по 01.12.2017 року - 1574 грн., з січня 2018 року по 01.07.2018 року -3430 грн., а всього 5004 грн. Наданий ВДВС Пулинського РУЮ розрахунок заборгованості містить арифметичні помилки.

Із розрахунку заборгованості по сплаті аліментів ОСОБА_2 станом на 01.11.2018 року, вказана заборгованість становить -1296 грн..

Судом встановлено також, що відповідач вчасно і в повному обсязі аліменти на утримання сина не сплачував, жодних належних та допустимих доказів того, що заборгованість по сплаті аліментів виникла не з його вини суду не надав, як і не надав докази того, що розрахунок позивача не відповідає дійсній сумі заборгованості.

За змістом статті 180 СК України батьки зобов'язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Згідно з частиною третьою статті 181СК України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі.

Одним із основних прав дитини є право на утримання, яке кореспондується з конституційним обов'язком батьків утримувати дітей до їх повноліття та знайшло своє закріплення у Сімейному кодексі України.

Стягнення аліментів на утримання дитини є одним із способів захисту інтересів дитини, забезпечення одержання нею коштів, необхідних для її життєдіяльності.

При цьому за змістом статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання.

Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов'язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов'язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов'язання боржником. Після порушення боржником свого обов'язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов'язку сплатити аліменти.

У статті 196 СК України не встановлено будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення.

Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов'язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення.

Отже загальна сума пені за несплату або несвоєчасну сплату аліментів має розраховуватися за формулою:

?p=(A1?1%?Q1)+(A2?1%?Q2)+……….(An?1%?Qn), де:

?p - загальна сума пені за несплату або прострочення сплати аліментів, обраховується позивачем на момент подачі позову;

A1- нарахована сума аліментів за перший місяць;

Q1- кількість днів прострочення сплати суми аліментів за перший місяць;

A2- нарахована сума аліментів за другий місяць;

Q2- кількість днів прострочення сплати аліментів за другий місяць;

An- нарахована сума аліментів за останній місяць перед подачею позову;

Qn- кількість днів прострочення сплати аліментів за останній місяць.

Пеня за заборгованість по сплаті аліментів нараховується на всю суму несплачених аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення.

Відповідно до ст. 196 СК України та п.22 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів" від 15.05.2006 року № 3, відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи.

Отже, зобов'язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі частини першоїстатті 196 СК України пені від суми несплачених аліментів суд повинен з'ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов'язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - обчислити розмір пені виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов'язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму.

Зазначена правова позиція висловлена Палатою Верховного Суду у постанові від 25 квітня 2018 року у справі № 572/1762/15-ц (провадження № 14-37цс18).

Таким чином, якщо виходити з формули розрахунку, визначеного в позиції Верховного Суду у постанові від 25 квітня 2018 року у справі № 572/1762/15-ц (провадження № 14-37цс18) , то:

- у жовтні 2017 року, пеня за прострочення сплати аліментів становить 311,65 грн.

- у листопаді 2017 року, пеня за прострочення сплати аліментів становить 1797,86 грн.

- у грудні 2017 року, пеня за прострочення сплати аліментів становить 1574,06 грн. ;

- у січні 2018 року, пеня за прострочення сплати аліментів становить 1342,80 грн.;

-у лютому 2018 року, пеня за прострочення сплати аліментів становить 1133,92 грн. ;

- у квітні 2018 року, пеня за прострочення сплати аліментів становить 678,86 грн.;

- у травні 2018 року, пеня за прострочення сплати аліментів становить 272 ,06 грн.;

- у червні 2018 року, пеня за прострочення сплати аліментів становить 231,26 грн..

Загальний розмір неустойки (пені) за період з жовтня 2017 року по липень 2018 року, яка підлягає стягненню з відповідача на користь позивача становить - 7342,57 грн.

Відповідно до ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Положеннями ч. 1 ст. 196 СК України визначено, що розмір пені, що стягується не може перевищувати 100 відсотків заборгованості.

Отже підсумовуючи вищенаведене, суд вважає, що стягненню на користь позивача підлягає пеня, яка не перевищує 100 відсотків заборгованості по аліментам (на час звернення із позовом), а саме зазначена позивачем у позові, яку вона підтримала у ході судового розгляду та яка становить 4276,93 грн., а тому позов слід задовольнити .

Суд не вбачає підстав для застосування положень ч. 2 ст. 196 СК України, які передбачають зменшення розміру неустойки з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів, так, відповідач не надав суду належних та допустимих доказів на підтвердження обставин, визначених ч. 2 ст. 196 СК України.

Той факт, що відповідач, на час розгляду справи частково погасив борг за аліментними зобов"язаннями, не звільняє його від відповідальності за прострочення їх сплати.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору звільняються позивачі за подання позовів про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів.

Статтею 141 ЦПК України передбачено, що якщо позивача, на користь якого ухвалено рішення, звільнено від сплати судового збору, він стягується з відповідача в дохід держави пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 141, 211, 247, 258, 259, 263-265, 273, 352, 354 ЦПК України, ст. ст. 194,196 СК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, задовольнити .

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, уродженця смт.Червоноармійськ, жителя АДРЕСА_1, індефікаційний номер платника податків НОМЕР_1 на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_6, уродженки с.Зубринка Володарсько-Волинського району Житомирської області, жительки АДРЕСА_2, ідентифікаційний номер платника податків - НОМЕР_2 неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів у розмірі 4276 (чотири тисячі двісті сімдесят шість) грн. 93 (дев"яносто три) коп..

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, уродженця смт.Червоноармійськ, жителя АДРЕСА_1, індефікаційний номер платника податків НОМЕР_1 на користь держави (отримувач коштів: ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106, код отримувача (код за ЄДРПОУ - 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: 6001, код класифікації доходів бюджету - 22030106) судовий збір в сумі 704 (сімсот чотири) грн. 80 (вісімдесят) коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до п.п.15.5 та п.15 ч.1 Розділу ХІІІ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно- телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Рішення може бути оскаржено, шляхом подачі апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду через Червоноармійський районний суд протягом 30-ти днів з дня проголошення рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення виготовлено 08 листопада 2018 року.

Суддя О.В.Гуц