Справа № 215/2110/18
УХВАЛА

04 червня 2018 року м. Кривий Ріг

Суддя Тернівського районного суду м. Кривого Рогу ОСОБА_1, розглянувши заяву Комунального підприємства теплових мереж «Криворіжтепломережа» до ОСОБА_2 про видачу судового наказу, -

В С Т А Н О В И В:

25 травня 2018 року КПТМ «Криворіжтепломережа» звернулося до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення з боржника ОСОБА_2 боргу по оплаті за послугу з централізованого опалення в сумі 11716,81 грн., а також судовий збір у розмірі 176,20 грн.

Дослідивши заяву про видачу судового наказу та додані до неї документи, вважаю необхідним відмовити у прийнятті заяви про видачу судового наказу з наступних підстав.

Заявник просить стягнути з боржника заборгованість за надані послуги з централізованого опалення за період з 01.05.2015 р. по 01.01.2018 р., тобто більший ніж три роки до дати звернення із заявою про видачу судового наказу до суду.

Згідно ст. 256 ЦК України, позовна давність це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Відповідно до ст. 257 ЦК України, загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Таким чином, заявник звернувся з вимогою про стягнення заборгованості за період за межами позовної давності.

З положень ч. 3 ст. 267 ЦК України вбачається, що позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення.

Застосування строку позовної давності вирішується в судовому засіданні за клопотанням сторони у справі, тому при постановлені судового наказу буде порушено право боржника щодо застосування позовної давності. Договір про збільшення позовної давності у письмовій формі з боржником не укладався, тому із заяви і поданих документів вбачається спір про право.

При вирішенні питання про стягнення вказаної заборгованості з боржника в порядку наказного провадження, останній буде позбавлений можливості звернутися до суду з відповідною заявою про застосування строків позовної давності, чим можуть бути обмежені його права.

Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 165 ЦПК України, суддя відмовляє в прийнятті заяви про видачу судового наказу у разі, якщо з моменту виникнення права вимоги пройшов строк, який перевищує позовну давність, встановлену законом для такої вимоги, або пройшов строк, встановлений законом для предявлення позову в суд за такою вимогою.

Відповідно до п. 9 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 23.12.2011 року №14 «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження», наявність спору про право суд може встановити, якщо із доданих документів вбачається пропуск позовної давності. Така вимога може бути вирішена лише у позовному провадженні.

Отже, з урахування вищевикладеного та приймаючи до уваги, що з моменту виникнення права вимоги пройшов строк, який перевищує позовну давність, встановлену законом для такої вимоги, то у видачі судового наказу необхідно відмовити.

Згідно ч. 2 ст. 164 ЦПК України у разі відмови у видачі судового наказу або в разі скасування судового наказу внесена сума судового збору стягувачу не повертається. У разі предявлення стягувачем позову до боржника у порядку позовного провадження сума судового збору, сплаченого за подання заяви про видачу судового наказу, зараховується до суми судового збору, встановленої за подання позовної заяви.

Відповідно до ч. 2 ст. 166 ЦПК України, відмова у видачі судового наказу з підстав, передбачених пунктами 3-6 частини першої статті 165 цього Кодексу, унеможливлює повторне звернення з такою самою заявою. Заявник у цьому випадку має право звернутися з тими самими вимогами у позовному порядку.

На підставі викладеного, керуючись ст. 165 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

Відмовити Комунальному підприємству теплових мереж «Криворіжтепломережа» у прийнятті заяви про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_2 заборгованості по оплаті за послугу з централізованого опалення в сумі 11716,81 грн., а також судовий збір у розмірі 176,20 грн.

Повернути заявнику заяву та додані до неї документи.

Роз'яснити заявнику його право звернутися з тими самими вимогами у позовному порядку.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційний суд Дніпропетровської області шляхом подачі в 15-ти денний строк з дня проголошення ухвали апеляційної скарги.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складання має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Суддя: