Рішення

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 712/15937/17

Провадження 2/712/613/18

20 березня 2018 року Соснівський районний суд м. Черкаси у складі:

головуючого/судді - Марцішевської О.М.

за участю секретаря судового засідання - Олефіренко В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Черкаси за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Черкаської міської ради про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку на подачу заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 (АДРЕСА_1) звернувся до суду з вказаним позовом до відповідача Черкаської міської ради (м.Черкаси, вул.Б.Вишневецького,36), посилаючись на те, що відповідно до свідоцтва про право власності та довідки КП «ЧООБТ1» квартира АДРЕСА_2, є спадковим майном та належало ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5. ОСОБА_3 вважала, що прийняла спадщину після смерті матері ОСОБА_5 та сина ОСОБА_4 і тому заповідала всю квартиру онуку ОСОБА_1. ІНФОРМАЦІЯ_1 помирає ОСОБА_3. Позивач своєчасно звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини за заповітом, однак при оформленні спадщини з'ясувалось, що позивач ОСОБА_1 не може підтвердити факт родинних відносин із померлою, а саме, що померла ОСОБА_3 є бабусею ОСОБА_1 Рішенням Соснівського районного суду м. Черкаси від 17 жовтня 2017 року по справі № 712/11934/17-ц встановлено факт родинних відносин, між ОСОБА_1 та ОСОБА_3, померлою ІНФОРМАЦІЯ_1, а саме, що померла ОСОБА_3 є бабусею ОСОБА_1. Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 22 листопада 2017 року ОСОБА_1 став власником 2/3 частин квартири АДРЕСА_2. Хоча відповідно до заповіту померла ОСОБА_3 заповідала всю квартиру онуку ОСОБА_1, але на 1/3 частину спадкової квартири свідоцтво про право на спадщину не було видано, так як в процесі оформлення спадщини було з'ясовано, що ОСОБА_4, померлий ІНФОРМАЦІЯ_2, син ОСОБА_3 та рідний дядько позивача ОСОБА_1 був зареєстрований за іншою адресою.В зв'язку із реєстрацією ОСОБА_4 за іншою адресою, померла ОСОБА_3 не вважається такою, що прийняла спадщину після смерті сина.Нотаріусом Другої державної нотаріальної контори було роз'яснено ОСОБА_1, що для оформлення спадщини після смерті дядька ОСОБА_4 за законом йому необхідно звернутися до Чорнобаївського державної нотаріальної контори.Звернувшись до Чорнобаївської державної нотаріальної контори з заявою про видачу спадщини за законом на 1/3 частину квартири АДРЕСА_2 після смерті дядька ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2, позивач отримав постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії в зв'язку із пропуском строку на прийняття спадщини.Спору щодо спадкового майна з іншими родичами у ОСОБА_1 не має. Позивач на сьогодні є єдиним спадкоємцем після смерті свого дядька. Позивач вважає, що строк пропущений ним з поважних причин та у зв"язку з цим просить суд встановити факт родинних відносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_4, померлим ІНФОРМАЦІЯ_2, а саме, що померлий ОСОБА_4 є рідний дядько ОСОБА_1, а також визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви на прийняття спадщини в два місяці, пропущений із поважних причин, після смерті дядька, ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2.

Представник адвокат ОСОБА_6 в наданій суду заяві просив суд розглянути справу в його відсутність, позов підтримав, просив задовольнити.

Представник Черкаської міської ради в судове засідання не з"явився, у наданому суду клопотанні просив розглянути справу за його відсутності, при винесенні рішення покладався на розсуд суду.

Відповідно до п.3 розділу ХІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України від 02.06.2016 року №1402-VІІІ «Про судоустрій та статус суддів», районні, міжрайонні, районні у містах, міські, міськрайонні суди продовжують здійснювати свої повноваження до утворення та початку діяльності місцевого окружного суду, юрисдикція якого розповсюджується на відповідну територію.

Вислухавши учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Відповідно до Свідоцтва про право власності та довідки КП "ЧООБТІ" квартира АДРЕСА_2 є спадковим майном та належить ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5.

ОСОБА_3 вважала, що прийняла спадщину після смерті матері ОСОБА_5 та сина ОСОБА_4 і тому заповідала всю квартиру онуку ОСОБА_1.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3, що підтверджується свідоцтвом про смерть.

Позивач своєчасно звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини за заповітом, однак при оформленні спадщини з'ясувалось, що позивач ОСОБА_1 не може підтвердити факт родинних відносин із померлою, а саме, що померла ОСОБА_3 є бабусею ОСОБА_1

Рішенням Соснівського районного суду м. Черкаси від 17 жовтня 2017 року по справі № 712/11934/17-ц встановлено факт родинних відносин, між ОСОБА_1 та ОСОБА_3, померлою ІНФОРМАЦІЯ_1, а саме, що померла ОСОБА_3 є бабусею ОСОБА_1.

Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 22 листопада 2017 року ОСОБА_1 є власником 2/3 частин квартири АДРЕСА_2. Хоча відповідно до заповіту померла ОСОБА_3 заповідала всю квартиру онуку ОСОБА_1, але на 1/3 частину спадкової квартири свідоцтво про право на спадщину не було видано, так як в процесі оформлення спадщини було з'ясовано, що ОСОБА_4, померлий ІНФОРМАЦІЯ_2, син ОСОБА_3 та рідний дядько позивача ОСОБА_1 був зареєстрований за іншою адресою. В зв'язку із реєстрацією ОСОБА_4 за іншою адресою, померла ОСОБА_3 не вважається такою, що прийняла спадщину після смерті сина. Нотаріусом Другої державної нотаріальної контори було роз'яснено ОСОБА_1, що для оформлення спадщини після смерті дядька ОСОБА_4 за законом йому необхідно звернутися до Чорнобаївської державної нотаріальної контори.

Звернувшись до Чорнобаївської державної нотаріальної контори з заявою про видачу спадщини за законом на 1/3 частину квартири АДРЕСА_2 після смерті дядька ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2, позивач отримав постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії в зв'язку із пропуском строку на прийняття спадщини.Спору щодо спадкового майна з іншими родичами у ОСОБА_1 не має. Позивач на сьогодні є єдиним спадкоємцем після смерті свого дядька.

ОСОБА_4 відповідно до свідоцтва про народження є сином померлої ОСОБА_3, бабусі позивача.

Батько позивача ОСОБА_7 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 Свідоцтво про народження ОСОБА_7 не збереглося.

Згідно довідки №1746 від 07.11.2017р. ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 проживав та був зареєстрований в АДРЕСА_3. В будинку проживав один.

Відповідно до ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ч. 3 ст. 1272 ЦК України).

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30. 05. 2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 293 ЦПК України у судовому порядку може бути встановлений факт, що має юридичне значення від якого залежить виникнення, зміна чи припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

З урахуванням зібраних у справі доказів суд дійшов висновку про те, що причини пропуску строку для прийняття спадщини, вказані позивачами є поважними, а тому є підстави визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Також зібраними у справі доказами підтверджений факт родинних відносин, про те що померлий ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 є рідним дядьком ОСОБА_1, тому суд приходить до висновку про можливість задоволення позову і в частині встановлення факту родинних відносин, так як це породжує для позивача юридичні наслідки, оскліьки необхідний для оформлення спадкових прав.

Керуючись п.3 розділу ХІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України від 02.06.2016 року №1402-VІІІ «Про судоустрій та статус суддів», ст. ст. 12, 13, 81, 133, 259, 265,268, 273, 293, 315, 354 ЦПК України, ч.2 ст. 1223, 1270, 1272 ЦК України, суд

ВИРІШИВ :

Позов задовольнити повністю.

Встановити факт родинних відносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_4, померлим ІНФОРМАЦІЯ_2, а саме, що померлий ОСОБА_4 є рідний дядько ОСОБА_1.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви на прийняття спадщини в два місяці після смерті дядька ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Апеляційного суду Черкаської області через місцевий суд (з початку функціонування Єдиної інформаційно-телекомунікаційної системи безпосередньо до Апеляційного суду Черкаської області) протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

ГОЛОВУЮЧИЙ: