АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ЧЕРНІВЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 квітня 2018 року м. Чернівці

справа № 727/3460/17

Апеляційний суду Чернівецької області у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ

головуючого Половінкіної Н. Ю.

суддів Кулянди М.І., Одинака О.О.

секретаря Чебуришкіної Н.Ю.

позивач публічне акціонерне товариство «Всеукраїнський Акціонерний Банк»

відповідач ОСОБА_2

за апеляційною скаргою публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський Акціонерний Банк» на рішення Шевченківського районного суду м.Чернівці від 20 жовтня 2017 року, головуючий у першій інстанції Ярема Л.В.,

встановила:

Публічне акціонерне товариство «Всеукраїнський Акціонерний Банк»

у квітні 2017 року звернулося до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення майнової шкоди.

Позивач вказував, що ОСОБА_2 прийнятий на посаду начальника відділення №3 м.Чернівці тимчасово на період відпустки у зв»язку з вагітністю та пологами основного працівника з 25 липня 2014 року наказом публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський Акціонерний Банк» від 23 липня 2014 року №372-п.

ОСОБА_2 було призначено відповідальним за облік та переміщення основних засобів, інших необоротних матеріальних активів, які обліковуються на балансі наказом публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський Акціонерний Банк» від 9 квітня 2013 року №456.

Наказом публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський

Справа №727/3460/17-ц Провадження №22-ц/794/302/18 Категорія30

Головуючий у 1-й інстанції Ярема Л.В.

Доповідач Половінкіна Н.Ю.

Акціонерний Банк» від 17 лютого 2015 року №56-п позднякова В.С. звільнено на підставі п.1 ст.40 КЗпП України у зв»язку із скороченням штату працівників.

При звільненні ОСОБА_2 не було передано матеріальні цінності.

Посилався на встановлення інвентаризаційним описом публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський Акціонерний Банк» від 15 червня 2015 року №24-25/73 відсутність у відділенні №3 матеріальних цінностей в кількості 15 одиниць на суму 35905 грн. 08 коп.

Публічне акціонерне товариство «Всеукраїнський Акціонерний Банк»

просило стягнути з ОСОБА_2 майнову шкоду в сумі 35905 грн.08 коп.

Рішенням Шевченківського районного суду м.Чернівці від 20 жовтня 2017 року у позові відмовлено.

Публічне акціонерне товариство «Всеукраїнський Акціонерний Банк» в апеляційній скарзі просять рішення Шевченківського районного суду м.Чернівці від 20 жовтня 2017 року скасувати та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський Акціонерний Банк» до ОСОБА_2 про стягнення майнової шкоди задовольнити, посилаючись на неповне з»ясування обставин неправомірності дій ОСОБА_2, що мають значення для справи, порушення норм процесуального права.

Колегія суддів вважає, що апеляційна скарга публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський Акціонерний Банк» підлягає залишенню без задоволення з наступних підстав.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський Акціонерний Банк» до ОСОБА_2 про стягнення майнової шкоди, суд першої інстанції керувався положеннями ч.1 ст.130, ч.1 ст.134 КЗпП України та дійшов висновку про відсутність підстав для стягнення з ОСОБА_2 майнової шкоди, завданої публічному акціонерному товариству «Всеукраїнський Акціонерний Банк».

Такі висновки суду першої інстанції мотивовані недоведеністю факту завдання шкоди з вини ОСОБА_2

Водночас судом першої інстанції встановлено, що демонтаж та вивезення матеріальних цінностей не було забезпечено ОСОБА_4, ОСОБА_5, відповідальність на яких покладено наказом уповноваженої особи фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення тимчасової адміністрації публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський Акціонерний Банк» від 23 січня 2015 року №47.

Відповідно до частин 1, 2, 5 ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Судове рішення наведеним нормам відповідає.

Встановлено, що ОСОБА_2 прийнятий на посаду начальника відділення №3 м.Чернівці тимчасово на період відпустки у зв»язку з вагітністю та пологами основного працівника з 25 липня 2014 року наказом публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський Акціонерний Банк» від 23 липня 2014 року №372-п.

З приєднаної до матеріалів спрви посадової інструкції начальника відділення №3 публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський Акціонерний Банк» вбачається, що п.4.3.3 покладено на ОСОБА_2 персональну відповідальність за ввірені товарно-матеріальні цінності відділення, належне їх збереження, своєчасну здачу або заміну у випадку необхідності.

На підставі п.4.7.1 наведеної інструкції начальник відділення несе повну матеріальну відповідальність щодо основних засобів, матеріальних активів та цінностей, наданих в особисте користування для виконання посадових обов»язків за актом приймання-передачі.

За змістом частини 1, 2 ст. 130 КЗпП України працівники несуть матеріальну відповідальність за шкоду, заподіяну підприємству, установі, організації внаслідок порушення покладених на них трудових обов'язків.

При покладенні матеріальної відповідальності права і законні інтереси працівників гарантуються шляхом встановлення відповідальності тільки за пряму дійсну шкоду, лише в межах і порядку, передбачених законодавством, і за умови, коли така шкода заподіяна підприємству, установі, організації винними протиправними діями (бездіяльністю) працівника.

Відповідно до п. 3 постанови Пленуму Верховного Суду України від 29 грудня 1992 року № 14 «Про судову практику в справах про відшкодування шкоди, заподіяної підприємствам, установам, організаціям їх працівниками», виходячи з вимог цивільного процесуального законодавства, суд у кожному випадку зобов'язаний вживати передбачених законом заходів до всебічного, повного й об'єктивного з'ясування обставин, від яких згідно зі статтями 130, 135-3, 137 КЗпП України залежить вирішення питання про покладення матеріальної відповідальності та про розмір шкоди, що підлягає відшкодуванню. Зокрема, з'ясовувати: наявність прямої дійсної шкоди та її розмір; якими неправомірними діями її заподіяно і чи входили до функцій працівника обов'язки, неналежне виконання яких призвело до шкоди; в чому полягала його вина; в якій конкретно обстановці заподіяно шкоду; чи були створені умови, які забезпечували б схоронність матеріальних цінностей і нормальну роботу з ними; який майновий стан працівника.

Трудові обов'язки працівника визначаються законодавством, трудовим договором, посадовою інструкцією, наказами керівника тощо.

Підставою для матеріальної відповідальності може бути вина у формі або прямого умислу або необережності (халатність, недбалість); дії працівника повинні призвести до негативних наслідків, тобто має бути пряма дійсна шкода, що підлягає відшкодуванню; між діями та наслідками дій працівника наявний причинний зв'язок.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 134 КЗпП України працівники несуть матеріальну відповідальність у повному розмірі шкоди, заподіяної з їх вини підприємству, установі, організації, у випадку, коли між працівником і підприємством, установою, організацією відповідно до статті 135-1 цього кодексу укладено письмовий договір про взяття на себе працівником повної матеріальної відповідальності за забезпечення цілості майна та інших цінностей, переданих йому для зберігання або для інших цілей.

За змістом статті 135-1 КЗпП України договори про повну матеріальну відповідальність укладаються лише у письмовій формі з працівниками (що досягли 18 років), які обіймають посади або виконують роботи, безпосередньо пов'язані із зберіганням, обробкою, продажем (відпуском), перевезенням або застосуванням у процесі виробництва переданих їм цінностей. Перелік таких посад і робіт, а також типовий договір про повну індивідуальну матеріальну відповідальність затверджуються в порядку, який визначається Кабінетом Міністрів України. Таке саме правило сформульоване й у пункті 11 Положення про матеріальну відповідальність робітників і службовців за шкоду, заподіяну підприємству, установі, організації, затвердженого Законом СРСР від 29 жовтня 1976 року № 4699-IX «Про затвердження Указу Президії Верховної Ради СРСР «Про затвердження Положення про матеріальну відповідальність робітників і службовців за шкоду, заподіяну підприємству, установі, організації».

Посади і види робіт, а також типовий договір про повну індивідуальну матеріальну відповідальність затверджені постановою Держкомпраці СРСР та Секретаріатом ВЦРПС від 28 грудня 1977 року № 447/24 «Про затвердження переліку посад і робіт, які заміщаються або виконуються працівниками, з якими підприємством, установою, організацією можуть укладатися письмові договори про повну матеріальну відповідальність за незабезпечення збереження цінностей, які були передані їм для збереження, обробки, продажу (відпуску), перевезення або застосування в процесі виробництва, а також типового договору про повну індивідуальну матеріальну відповідальність».

До зазначеного переліку, зокрема, віднесено такі посади: завідувачі кас; завідувачі комор цінностей; завідувачі камер схову; завідувачі складів та їхні заступники; старші контролери-касири і контролери-касири; старші контролери і контролери; старші касири і касири; а також інші працівники, які виконують обов'язки касирів. Завідувачі ощадних кас першого розряду і завідувачі операційних частин центральних ощадних кас; начальники відділів, старші інспектори й інспектори відділів з перевірки та знищення погашених цінних паперів республіканських головних управлінь і управлінь Держтрудощадкас СРСР; старші експерти й експерти; старші інспектори й інспектори республіканських головних управлінь Держтрудощадкас СРСР, які здійснюють експертизу й оплату виграшних білетів грошово-речових лотерей; головні експерти, старші експерти й експерти, старші інспектори й інспектори відділу експертизи цінних паперів Правління Держтрудощадкас СРСР; старші інспектори й інспектори депозитного відділу Правління Держтрудощадкас СРСР.

Отже, ОСОБА_2 належить до категорії працівників, з якими згідно з статтею 135-1 КЗпП України може бути укладений такий договір.

Інвентаризаційним описом публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський Акціонерний Банк» від 15 червня 2015 року №24-25/73 відсутність у відділенні №3 матеріальних цінностей в кількості 15 одиниць на суму 35905 грн. 08 коп.

Тлумачення статті 134 КЗпП дозволяє констатувати, що матеріальна відповідальність працівника настає тільки за наявності його вини в заподіянні юридичній особі майнової шкоди.

Статтею 138 КЗпП України встановлено, що для покладення на працівника матеріальної відповідальності за шкоду власник або уповноважений ним орган повинен довести наявність умов, передбачених статтею 130 цього Кодексу.

На підставі ч.1 ст.131 КЗпП України власник або уповноважений ним орган зобов'язаний створити працівникам умови, необхідні для нормальної роботи і забезпечення повного збереження дорученого їм майна.

Наказом уповноваженої особи фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення тимчасової адміністрації публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський Акціонерний Банк» від 23 січня 2015 року №47 зупинено діяльність відділення №3 публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський Акціонерний Банк», що знаходиться по вул.І.Франка,1 м.Чернівці, з 31 січня 2015 року.

Також покладено обов»язок провести демонтаж зовнішньої реклами, вивезення обладнання та інших основних засобів з приміщення відділення №3 з укладанням відповідних актів на керівника напрямку (з управління основними засобами) департаменту з виведення неплатоспроможного банку з ринку ОСОБА_4, заступника директора департаменту з виведення неплатоспроможності банку з ринку ОСОБА_5

Крім того, до матеріалів справи приєднано звернення публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський Акціонерний Банк» до фізичної особи-підприємця ОСОБА_6, фізичної особи-підприємця ОСОБА_7 про розірвання договору оренди приміщення, розташованого по вул.І.Франка,1 м.Чернівці, з 30 січня 2015 року, прийняти приміщення.

З огляду на наведене публічним акціонерним товариством «Всеукраїнський Акціонерний Банк» не було створено умов ОСОБА_2 для збереження ввірених товарно-матеріальних цінностей відділення №3.

За таких обставин суд першої інстанції дійшов правильного висновку про відсутність підстав для стягнення з ОСОБА_2 майнової шкоди, завданої публічному акціонерному товариству «Всеукраїнський Акціонерний Банк».

Не заслуговують на увагу доводи публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський Акціонерний Банк», на які є посилання в апеляційній скарзі, щодо неправомірності дій ОСОБА_2 з не передачі в повному обсязі матеріальних цінностей.

Наказом уповноваженої особи фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення тимчасової адміністрації публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський Акціонерний Банк» від 23 січня 2015 року №47 покладено обов»язок провести демонтаж зовнішньої реклами, вивезення обладнання та інших основних засобів з приміщення відділення №3 з укладанням відповідних актів на керівника напрямку (з управління основними засобами) департаменту з виведення неплатоспроможного банку з ринку ОСОБА_4, заступника директора департаменту з виведення неплатоспроможності банку з ринку ОСОБА_5

Таким чином неналежне виконання вивезення обладнання та інших основних засобів з приміщення відділення №3, що знаходиться по вул.І.Франка,1 м.Чернівці, не є вчиненим ОСОБА_2, тому виключає відповідальність останнього.

У такому разі суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про недоведеність заподіяння шкоди неправомірними діями ОСОБА_2

Разом з тим, публічним акціонерним товариством «Всеукраїнський Акціонерний Банк» пропущено строк для звернення до суду, встановлений частиною третьою статті 233 КЗпП України.

На підставі ч.3 ст.233 КЗпП України для звернення власника або уповноваженого ним органу до суду в питаннях стягнення з працівника матеріальної шкоди, заподіяної підприємству, установі, організації, встановлюється строк в один рік з дня виявлення заподіяної шкоди.

Публічне акціонерне товариство «Всеукраїнський Акціонерний Банк», звертаючись до суду з позовом, посилалося на те, що матеріальну шкоду виявлено внаслідок складання інвентаризаційного опису публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський Акціонерний Банк» 15 червня 2015 року.

Пунктом 20 постанови Пленуму Верховного Суду України від 29 грудня 1992 року № 14 «Про судову практику в справах про відшкодування шкоди, заподіяної підприємствам, установам, організаціям їх працівниками» передбачено, що днем виявлення шкоди слід вважати день, коли власнику або уповноваженому ним органу стало відомо про наявність шкоди, заподіяної працівником. Днем виявлення шкоди, встановленої в результаті інвентаризації матеріальних цінностей, при ревізії або перевірці фінансово-господарської діяльності підприємства, установи, організації, слід вважати день підписання відповідного акта або висновку.

Публічне акціонерне товариство «Всеукраїнський Акціонерний Банк» звернулося до суду з позовом у квітні 2017, а інвентаризаційний опис публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський Акціонерний Банк» складений 15 червня 2015 року.

З урахуванням викладеного рішення суду першої інстанції ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Керуючись п.1 ч.1 ст.374 ЦПК України, колегія суддів

постановила:

Апеляційну скаргу публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський Акціонерний Банк» залишити без задоволення.

Рішення Шевченківського районного суду м.Чернівці від 20 жовтня 2017 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, але може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Дата складання повного судового рішення 16 квітня 2018 року.

Головуючий - підпис (Половінкіна Н.Ю.)

Судді - підписи (Кулянда М.І., Одинак О.О.)

З оригіналом згідно: