Справа №265/8520/18
Провадження №2/265/1906/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 листопада 2018 року місто Маріуполь

Орджонікідзевський районний суд міста Маріуполя Донецької області у складі:

головуючого судді Шиян В. В., за участю секретаря судового засідання Себко Г.Л.,

розглянувши у підготовчому засіданні в залі судових засідань справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з даним позовом, яким просить шлюб між ним та відповідачем розірвати.

В обґрунтування позову зазначає, що з відповідачем перебуває у зареєстрованому шлюбі з 21 вересня 2012 року. Зніходячись з ним у шлюбі, відповідачка народила дитину - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. У травні 2018 рку відповідач повідомила йому, що проживати з ним не буде, що зустріла чоловіка, з яким хоче жити, що вона зібрала всі свої речі та речі дитини та пішла від нього. Він неодноразово намагався налагодити їх стосунки, однак безрезультатно. Вважає збереження сім"ї неможливим, на примирення не згоден.

У підготовче судове засідання позивач не прибув, надав заяву, якою просить розглядати справу за його відсутності, позовні вимоги підтримує, просить їх задовольнити. Строку для примирення не потребує та зазначає, що шлюб має грунтуватись на принципах добровільності, взаємоповаги, взаєморозуміння, а між ними склались взаємини, які суперечать наведеним принципам та його інтересам. Наголошує на тому, що позов про розірвання шлюбу відповідає його дійсній волі. Судовий збір у розмірі 704,80 гривень, сплачений ним за подання даного позову, просить залишити за його рахунок.

Відповідач до зали суду не прибула. Також надала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги визнає, із доводами позову погоджується, проти розірвання шлюбу не заперечує. Строку на примирення не потребує, вважає, що сім"я розпалась остаточно. Після розірвання шлюбу бажає змінити прізвище на дошлюбне - "Кушнір".

Згідно з ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Судом встановлено, що сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі з 21 вересня 2012 року, що підтверджується свідоцтвом про шлюб, виданим повторно 20 вересня 2018 року Маріупольським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області. Шлюб зареєстрований Міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Маріупольського міського управління юстиції у Донецькій області, актовий запис № 494.

Також встановлено, що ОСОБА_3 народився 22 грудня 2012 року, що підтверджується свідоцтвом про народження останнього. Батьками дитини зазначені: ОСОБА_1 Петрвич, ОСОБА_2.

За положеннями п. 3 ч. 2 ст. 18, ч.1 ст. 51, ч. 3 ст. 56, ч.1 ст.110 СК України, дружина і чоловік мають рівне право на повагу до своєї індивідуальності, своїх звичок та уподобань, при цьому способом захисту сімейних прав та інтересів, у тому числі, є право на припинення шлюбних відносин шляхом пред'явлення до суду позову про розірвання шлюбу одним з подружжя.

Відповідно до ч. 3 ст.105 Сімейного кодексу України (СК України) шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Відповідно до ст.112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Із доводів позову вбачається, що шлюбні відносини між сторонами не підтримуються з травня 2018 року з ініціативи відповідачки.

Позивач на розірванні шлюбу наполягає; відповідач позов визнає, з його доводами погоджується, проти розірвання шлюбу не заперечує.

Враховуючи наведене, а також положення ч. 1 ст. 24 Сімейного Кодексу України, за якою шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка; примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається, суд дійшов висновку, що між сторонами склались взаємини, за яких подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить принципу його добровільності та інтересам сторін.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Відповідач зазначила про своє бажання змінити прізвище на дошлюбне.

Крім того, приймаючи до уваги, що позивач просить покласти судові витрати на нього, суд вважає можливим залишити сплачений позивачем судовий збір у розмірі 704,80 гривень за його рахунок.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 133, 141,142, 206, 263-265, 354 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, та ОСОБА_2 (дошлюбне прізвище Кушнір), ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстрований 21 вересня 2012 року Міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Маріупольського міського управління юстиції у Донецькій області, актовий запис № 494, - розірвати.

Прізвище відповідачці ОСОБА_2 після розірвання шлюбу змінити на дошлюбне - Кушнір.

Сплачений позивачем судовий збір у розмірі 704,80 гривень залишити за його рахунок.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Донецького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його складення.

Згідно п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України від 15 грудня 2017 року апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст даного рішення складено 28 листопада 2018 року.

Суддя: