Справа №705/4982/18
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

28 листопада 2018 року м. Умань

Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Мазуренко Ю.В. розглянувши «позовну заяву» ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

В листопаді 2018 року ОСОБА_1 звернувся до Уманського міськрайонного суду Черкаської області з «позовною заявою» до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

В «позові» ставиться питання:

«… Розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 29.10.2011 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м. Умань Уманського міськрайонного управління юстиції у Черкаській області № свідоцтва НОМЕР_2...».

21.11.2018 р. за вих. № 22973 судом було направлено запит до відділу державної реєстрації виконавчого комітету Уманської міської ради про реєстрацію місця проживання (перебування) та інші персональні дані ОСОБА_2.

28.11.2018 р. за вх.. № 30967 на адресу суду надійшла відповідь на запит, відповідно до якої у відділі державної реєстрації Уманської міської ради відсутня інформація про реєстрацію/зняття з реєстрації місця проживання/ перебування ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Конституцією України закріплено право кожного на судовий захист (стаття 55) та передбачено, що юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі (стаття 124), а статтею 18 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що суди загальної юрисдикції спеціалізуються на розгляді цивільних, кримінальних, господарських, адміністративних справ, а також справ про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Проте, вирішуючи питання про відкриття провадження по справі, суди повинні перевірити відповідність вимог, з якими позивач звертається до суду для захисту, а також дотримання ним вимог, передбачених ст.ст.175, 177 ЦПК України.

Розглянувши «позовну заяву» та додані до неї матеріали, суд приходить до висновку про залишення позовної заяви без руху, оскільки вона подана без дотримання вимог статті 175 ЦПК України, а саме: позовна заява, зокрема, повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв'язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти (пункт 2 частини 3 статті 175 ЦПК України).

Також у відповідності до вимог ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов'язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

В порушення п. п. 6, 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позивачем у позовній заяві не зазначені відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обовязковий досудовий порядок урегулювання спору та підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Згідно ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Суддею встановлено, що до матеріалів «позовної заяви про розірвання шлюбу» ОСОБА_1 не долучив оригіналу свідоцтва про шлюб та копії позовної заяви з додатками для заявника (відповідача) ОСОБА_2

Крім того, ОСОБА_1 у вступній частині «позовної заяви про розірвання шлюбу» вказує: «Заявники: ОСОБА_1, 1988 р.н., який проживає за адресою: АДРЕСА_1, тел. НОМЕР_1. ОСОБА_2, 1989 р.н., яка проживає за адресою: АДРЕСА_2, тел. НОМЕР_3…». В справах позовного провадження сторонами є позивач і відповідач.

Згідно з положеннями ч.1 ст. 15 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають із цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. У вказаних заявах обов'язково вказується заінтересовані особа. При цьому, заінтересовані особи - це суб'єкти, які можуть мати інтерес у зв'язку зі встановленням конкретного юридичного факту. Їх інтерес завжди має процесуальний та опосередкований характер. Матеріально-правового інтересу у справі такі особи не мають. Заінтересованими будуть лише ті особи, взаємовідносини яких із заявником залежать від обставин, що підлягають встановленню і можуть вплинути на їх права та обов'язки. Отже, участь у справі заінтересованих осіб обумовлюється тим, що з встановленням окремих обставин заявник може реалізувати свої права у правовідносинах, в яких беруть участь й зазначені особи, їх суб'єктивні права і обов'язки мають юридичний зв'язок із суб'єктивними правами та обов'язками заявників і опосередковуються одним і тим же встановленням певних обставин.

Крім того, ОСОБА_1 звернувшись до суду із «позовною заявою про розірвання шлюбу» в порядку окремого провадження, долучає до матеріалів своєї позовної заяви квитанцію № 36712441 від 12.11.2018 р. про сплату судового збору в розмірі 705,00 грн.

Відповідно до положень Закону України «Про судовий збір » від 08.07.2011 року (з наступними змінами та доповненнями) ставки судового збору станом на 01.01.2018 року встановлюються: для вимог немайнового характеру - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подачу до суду заяви у справах окремого провадження фізичною особою сплачується 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Тобто до «позовної заяви» додано квитанцію про суму, що відповідає сумі судового збору у спорах немайнового характеру, що подається у справах позовного провадження.

Перелічені недоліки «позовної заяви про розірвання шлюбу» унеможливлюють вирішення питання про відкриття провадження по справі та подальший розгляд справи і ухвалення законного та обґрунтованого рішення.

Відповідно до вимог ч. 1ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.175, і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, враховуючи викладене, вважаю, що «позовна заява» ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, вказаних вище протягом п'яти днів з дня вручення ухвали про залишення «позовної заяви» без руху.

Крім того, вважаю за необхідне попередити «заявника», що в разі не усунення порушень закону, допущенних при подачі «позовної заяви» до встановленого законом строку, заява буде вважатися не поданою та повернута «заявникові».

Також, слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1.ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

«Позовну заяву» «заявника» ОСОБА_1 до «заявниці» ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, залишити без руху до усунення недоліків, які перешкоджають розгляду її і вирішенню справи по суті.

Надати «заявнику» строк для усунення недоліків протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі невиконання вимог ухвали суду в зазначений строк «позовна заява» буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню.

У відповідності до положень ч.2 ст.261 ЦПК України ухвала, що постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.В. Мазуренко