Справа № 569/9381/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 жовтня 2018 року м.Рівне

Рівненський міський суд в складі судді Бердія М.А.,

при секретарі Кирийчук Н.М.,

з участю представника позивача ОСОБА_1,

представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Рівне цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до Рівненської міської ради про продовження строку для прийняття спадщини, суд

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача ОСОБА_1 в судовому засіданні позовні вимоги позивач підтримав повністю з підстав викладених у позовній заяві, просить суд встановити ОСОБА_3 додатковий строк достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її батька ОСОБА_4

Представник відповідача ОСОБА_2 в судовому засіданні позовні вимоги позивача не визнав з підстав викладених у відзиві на позовну заяву, просить суд відмовити в задоволенні позову.

Суд, заслухавши представника позивача ОСОБА_1, представника відповідача ОСОБА_2, дослідивши письмові докази по справі, приходить до наступного:

Як було встановлено в судовому засіданні, 20 жовтня 2017 року помер ОСОБА_4, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії І-ГЮ №213931, виданого Рівненським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Рівненській області.

З копії свідоцтва про народження серії І-ГЮ №050885 виданого Відділом реєстрації актів громадянського стану м.Рівне 22 грудня 1997 року, вбачається, що ОСОБА_4 є батьком позивача по справі ОСОБА_3

На підставі договору дарування посвідченого приватним нотаріусом Рівненського міського нотаріального округу ОСОБА_5 від 19.12.2012 року, кімната №102, що у м.Рівне по вул. Відінській, 10, та приміщення загального користування: 1/40 №79, 1/40 №80, 1/40 №103, 1/40 №104, 1/40 №105, 1/40 №106, 1/40 №107, 1/40 №108, 1/40 №109, 1/40 №132, 1/40 №133, 1/20 №98; жилою площею 16,6 кв.м., загальною площею 23,6, що згідно з проведеним, розрахунком складають 5/1000 ідеальну частку, була подарована ОСОБА_4 та належала померлому на праві приватної спільної часткової власності.

Згідно довідки №16 від 30.04.2018 року виданої ТзОВ «Житлобуд-В» вбачається, що ОСОБА_4 проживав в гуртожитку по вул.Відінська, 10 в м.Рівне з 19 грудня 2012 року по день смерті - 10 жовтня 2017 року.

Згідно ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Відповідно до ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом встановленого строку, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

В постанові Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 р. «Про судову практику у справах про спадкування» вказано, зокрема, що спадкоємець є таким, що спадщину не прийняв, якщо свідомо, за відсутності будь-яких перешкод своєчасно не вчиняв дії з прийняття спадщини протягом шести місяців з моменту її відкриття.

Згідно п. 24 вищевказаної постанови Пленуму Верховного суду України, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» роз'яснено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1ст. 1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім'єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

З позовної заяви вбачається, що про існування майна, яке залишилося після смерті батька позивач ОСОБА_3 дізналася після спливу строку для подачі заяви про прийняття спадщини, тобто в кінці квітня 2018 року коли звернулася до нотаріуса. Крім того у позовній заяві зазначено, що єдиним спадкоємцем майна після смерті ОСОБА_4, який бажає прийняти спадщину є позивач ОСОБА_3, так як інші спадкоємці не виявили бажання прийняти спадкове майно.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що є всі підстави вважати поважною причину пропуску позивачем ОСОБА_3 строку для подання заяви про прийняття спадщини і вважає за необхідно встановити їй додатковий строк достатній для подання заяви про прийняття спадщини терміном один місяць з дня набрання рішення законної сили.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.10, 12, 81, 89, 258-259, 263-265, 268 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_3 (ІНФОРМАЦІЯ_1, РНОКПП НОМЕР_1, місце реєстрації: АДРЕСА_1) до Рівненської міської ради (місцезнаходження: м.Рівне, вул.Соборна, 12а) про продовження строку для прийняття спадщини, задоволити повністю.

Визначити ОСОБА_3 додатковий строк терміном один місяць з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_4, який помер 10 жовтня 2017 року.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення, до Рівненського апеляційного суду через Рівненський міський суд. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Рівненського

міського суду ОСОБА_6