ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/0430/202/18 Справа № 176/2000/18 Суддя у 1-й інстанції - Гусейнов К.А. Суддя у 2-й інстанції - Демченко Е. Л.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 листопада 2018 рокуколегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого судді Демченко Е.Л.

суддів Куценко Т.Р., Макарова М.О.

розглянувши в порядку спрощеного письмового провадження без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу акціонерного товариства комерційний банк ПриватБанк на ухвалу Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 07 вересня 2018 року по справі за позовом акціонерного товариства комерційний банк ПриватБанк до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

в с т а н о в и л а:

У вересні 2018 року акціонерне товариство комерційний банк ПриватБанк (далі АТ КБ ПриватБанк) звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Ухвалою Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 07 вересня 2018 року позовну заяву повернуто позивачу.

Не погодившись з такою ухвалою, позивач АТ КБ ПриватБанк звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій просив ухвалу Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 07 вересня 2018 року скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду, посилаючись на порушення судом норм процесуального права.

Апеляційна скарга вмотивована тим, що суд безпідставно повернув позовну заяву на підставі п.1 ч.4 ст.185 ЦПК України, оскільки АТ КБ Приватбанк є правонаступником усіх прав та обовязків ПАТ КБ ПриватБанк.

У порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи (п.1 ч.1 ст.274 ЦПК України).

Відповідно до ч.1 ст.368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного провадження, з особливостями встановленими цією главою.

Для цілей цього кодексу малозначними справами є: справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (п.1 ч.6 ст.19 ЦПК України).

Згідно ч.2 ст.369 ЦПК України, апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1,5,6,9,10,14,19,37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи та без їх виклику.

Згідно з частиною тринадцятою статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Враховуючи викладене апеляційна скарга АТ КБ ПриватБанк на ухвалу Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 07 вересня 2018 року підлягає розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи та без їх виклику як малозначна.

Перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених вимог, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала суду скасуванню з наступних підстав.

Повертаючи позовну заяву на підставі п.1 ч.4 ст.185 ЦПК України суд першої інстанції виходив з того, що позовна заява підписана представником ОСОБА_2 на підставі довіреності, виданої на її імя не позивачем АТ КБ ПриватБанк, а ПАТ КБ ПриватБанк, та зазначив, що довіреність не завірена належним чином.

Колегія суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції у звязку з наступним. Відповідно до п.1 ч.4 ст.185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли зокрема заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності у даній справі.

За положеннями ч.1 ст.47 ЦПК України цивільна процесуальна дієздатність це здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обовязки в суді. Цивільну процесуальну дієздатність мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Частиною 3 ст.58 ЦПК України передбачено, що юридична особа бере участь у справі через свого представника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.62 ЦПК України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені, зокрема довіреністю фізичної або юридичної особи.

Частиною 3 статті 62 ЦПК України визначено, що довіреність від юридичної особи видається за підписом (електронним цифровим підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами.

Згідно з частинами 1,3 статті 237 ЦК України представництвом є правовiдношення, в якому одна сторона (представник) зобовязана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє.

Представництво виникає на підставі договору, закону, акту органу юридичної особи та з інших підстав, встановлених актами цивільного законодавства.

Відповідно до ст.246 ЦК України довіреність від імені юридичної особи видається її органом або іншою особою, уповноваженою на це її установчими документами.

Приписами ч.1 ст.248 ЦК України визначено перелік правових підстав для припинення представництва за довіреністю, а саме у разі: 1)закінчення строку довіреності; 2)скасування довіреності особою, яка її видала; 3)відмови представника від вчинення дій, що були визначені довіреністю; 4)припинення юридичної особи, яка видала довіреність; 5)припинення юридичної особи, якій видано довіреність; 6)смерті особи, яка видала довіреність, оголошення її померлою, визнання її недієздатною або безвісно відсутньою, обмеження її цивільної дієздатності; 7)смерті особи, якій видана довіреність, оголошення її померлою, визнання її недієздатною або безвісно відсутньою, обмеження її цивільної дієздатності.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_2, як представник АТ КБ «ПриватБанк», звернулась до суду з позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості у розмірі 13.867 грн.30 коп (а.с.3-5).

На підтвердження своїх повноважень представник додала до позовної заяви завірену належним чином копію довіреності №9437-К-Н-О від 03 листопада 2017 року, відповідно до якої ОСОБА_2, як представнику, надані права представляти інтереси банку з наданням прав, передбачених законодавством для позивача зокрема подавати, підписувати, предявляти необхідні документи, посвідчувати своїм підписом копії документів, у тому числі копії цієї довіреності, та виконувати інші необхідні дії, пов'язані з цією довіреністю.

Вказана довіреність була видана ПАТ КБ «ПриватБанк» в особі виконуючого обовязки Голови Правління ОСОБА_3 на підставі Статуту (нова редакція), затверджено наказом Міністерства фінансів України (рішенням єдиного акціонера) від 3 квітня 2017 року №409, погоджено Національним банком України 19 квітня 2017 року, і Протоколів №25 та №26 засідання ОСОБА_4 ПАТ КБ «ПриватБанк» від 20 липня 2017 року. Довіреність є чинною строком до 31 грудня 2019 року (а.с.27).

Зі Статуту АТ КБ «ПриватБанк» вбачається, що згідно з рішенням Єдиного акціонера банку 21 травня 2018 року №519 було змінено тип банку з публічного на приватне акціонерне товариство та змінено найменування банку на акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк». АТ КБ «ПриватБанк» є правонаступником всіх прав та зобовязань ПАТ КБ «ПриватБанк». Єдиним акціонером банку є держава в особі Міністерства фінансів України (а.с.43-45).

Відповідно до ч.2 ст.5 Закону України «Про акціонерні товариства», зміна типу товариства з приватного на публічне або з публічного на приватне не є його перетворенням. Зміна назви юридичної особи не тягне за собою правонаступництва, а лише правовий наслідок проведення державної реєстрації змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, повязаних зі зміною назви.

У роз'ясненнях, що викладені у п.1.4 постанови пленуму Вищого господарського суду України від 26 грудня 2011 року №18 «Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції» зазначено, що господарським судам необхідно враховувати, що сама лише зміна найменування юридичної особи не означає її реорганізації, якщо при цьому не змінюється організаційно-правова форма даної особи. Зміна типу акціонерного товариства з приватного на публічне не є його реорганізацією (ст.5 Закону України «Про акціонерні товариства»). Водночас зміна найменування юридичної особи тягне за собою необхідність у державній реєстрації змін до установчих документів, порядок проведення якої викладено у ст.29 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб підприємців».

Отже, сам по собі факт зміни 21 травня 2018 року назви позивача з ПАТ КБ «ПриватБанк» на АТ КБ «ПриватБанк» не свідчить про відсутність у юридичної особи цивільної процесуальної дієздатності, а у його представника ОСОБА_2 повноважень на звернення до суду з позовом від імені та в інтересах АТ КБ «ПриватБанк».

На час звернення до суду з позовною заявою довіреність, видана ОСОБА_2, не скасована та не визнана недійсною, а тому у представника позивача ОСОБА_2 були повноваження на підписання та подачу даного позову.

Доводи апеляційної скарги є обґрунтованими, колегія суддів апеляційного суду погоджується з доводами апеляційної скарги та приймає їх до уваги, та вважає їх такими, що підлягають задоволенню, оскільки доводи апеляційної скарги підтверджують, що судом допущено порушення вимог процесуального права.

Через невідповідності висновків суду обставинам справи та порушення судом першої інстанції норм процесуального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали, в силу п.п.3,4 ч.1 ст.379 ЦПК України, апеляційна скарга підлягає задоволенню, ухвала суду підлягає скасуванню, а справа направленню до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст.367,374,379,381-383 ЦПК України, колегія суддів, -

у х в а л и л а:

Апеляційну скаргу акціонерного товариства комерційний банк ПриватБанк задовольнити.

Ухвалу Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 07 вересня 2018 року скасувати і справу повернути до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Головуючий: Демченко Е.Л.

Судді: Куценко Т.Р.

Макаров М.О.