Провадження № 2/761/6287/2018
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 листопада 2018 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого: судді - Притули Н.Г.

при секретарі: Припутневич В.І.,

за участю позивача: ОСОБА_1,

відповідача: ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа - Перша Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності на частину квартири в порядку спадкування,-

В С Т А Н ОВ И В:

У червні 2018 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Київської міської територіальної громади в особі Київської міської ради, треті особи: комунальне підприємство Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна, Перша Київська державна нотаріальна контора, Головне управління юстиції у м. Києві, Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у м. Києві, Житлово-будівельний кооператив «Працівник охорони здоров'я», ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування.

Під час слухання справи було замінено відповідача Київську міську раду на ОСОБА_2 та виключено третіх осіб, крім Першої Київської державної нотаріальної контори.

В позовних вимогах позивач просить: визнати за нею право власності на ? частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 року матері - ОСОБА_4.

Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 року померла ОСОБА_4, мати позивача. Після її смерті відкрилась спадщина на належне їй майно, до складу якої входить квартира АДРЕСА_1. Крім позивача спадкоємцем є брат позивача - ОСОБА_2. Позивач звернулась до Першої київської нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за законом, однак, їй було відмовлено у видачі свідоцтва так як відсутній оригінал правовстановлюючого документу.

В судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити.

Відповідач в судовому засіданні подав заяву про визнання позову та зазначив, що не заперечує проти його задоволення.

Третя особа представника в судове засідання не направила, просила слухати справу в її відсутність та постановити рішення у відповідності до норм чинного законодавства.

Тому на підставі положень статті 223 ЦПК України суд продовжив слухання справи у відсутність представника третьої особи.

Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, тобто обов'язок доказування покладений на сторони.

Вислухавши думку сторін, дослідивши матеріали справи, оцінивши в сукупності надані в судовому засіданні докази, повно і всебічно з'ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, суд приходить до висновку про задоволення позову за наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 року померла ОСОБА_4, що підтверджується копією Свідоцтва про смерть.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є дітьми померлої ОСОБА_4.

ОСОБА_4 на день смерті мала право власності на квартиру АДРЕСА_1, яке виникло на підставі Довідки ЖБК «Працівник охорони здоров'я» від 13.08.1992 року.

З Інформаційної довідки Київського міського бюро технічної інвентаризації від 25.09.2017 року за №КВ-2017 №35137 вбачається, що квартира АДРЕСА_1 на праві власності зареєстрована за ОСОБА_4 на підставі довідки ЖБК «Работник здравоохоранения» (на російській мові) від 13.08.1992 року №138 та зареєстрованого в Бюро 12.11.1992 року за реєстровим №373/30431.

З матеріалів спадкової справи вбачається, що 30.08.2017 року позивач звернулась із заявою про прийняття спадщини після померлої матері. ОСОБА_2 звернувся із заявою про прийняття спадщини після померлої матері 11.09.2017 року.

ОСОБА_5 по день смерті була зареєстрована та проживала за адресою: АДРЕСА_1, що підтверджується Довідкою №17/08-2 від 14.08.2017 року, виданою ЖБК «Працівник охорони здоров'я».

Постановою від 11.06.2018 року, Рева І.М. державний нотаріус Першої київської державної нотаріальної контори відмовила позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на ? частини квартири № 2, що знаходиться в будинку № 13/14 по вулиці Олени Теліги в місті Києві, оскільки відсутній оригінал правовстановлюючого документу на спадкове майно.

Згідно ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

У відповідності із положеннями статті 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Статтею 1217 ЦК України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом та за законом.

Згідно ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок смерті.

Зі змісту ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Водночас, відповідно до ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема, з правочинів, тобто дій особи, спрямованих на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Постанова Пленуму Верховного Суду України N 7 від 30.05.2008 N7 "Про практику розгляду судами України справ про спадкування" в пункті 20 роз'яснює, що справи про спадкування за законом мають вирішуватись на основі правил глави 86 ЦК України. Спадкування за законом здійснюється почергово. За відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття всіма спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують спадкоємці відповідної черги. Зокрема, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. У третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця. У четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім'єю не менш як п'ять років до часу відкриття спадщини. У п'яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно.

Пункт 8 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз'яснює, що якщо спадкодавець повністю вніс пайовий внесок, то до складу спадщини включається відповідно квартира, дача, гараж, садовий будинок, інші будівлі та споруди.

Отже, в судовому засіданні встановлено, що із заявами про прийняття спадщини звернулись позивач та відповідач, водночас не встановлено, що померла на випадок своєї смерті розпорядилась майном (склала заповіт). Також не було встановлено, що у встановлені діючим законодавством строки позивач відмовилась від прийняття спадщини після померлої матері.

Повно і всебічно з'ясувавши обставини справи, на які посилалась позивач, як на підставу своїх вимог, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв'язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, оскільки позивач не відмовлялась від прийняття спадщини, віднесена, згідно закону до першої черги спадкоємців, суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог позивача, та вважає за можливе визнати за ОСОБА_1 право власності на ? частину квартири АДРЕСА_1 у порядку спадкування за законом після померлої 27.07.2017 року ОСОБА_4.

Керуючись ст. ст. 326, 1216, 1217, 1218, 1261 ЦК України, ст.ст. 12, 13, 81, 141, 213, 263, 264, 265 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1, адреса: АДРЕСА_1) до ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2, адреса: АДРЕСА_2), третя особа - Перша Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності на частину квартири в порядку спадкування - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на ? частину квартири АДРЕСА_1 у порядку спадкування за законом після померлої 27.07.2017 року ОСОБА_4.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня виготовлення повного тексту безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення виготовлено 23 листопада 2018 року

Суддя: Н.Г.Притула