Справа № 694/169/18
провадження 2/694/161/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А І Н И

16.03.2018 року м. Звенигородка

Звенигородський районний суд Черкаської області

в складі: головуючої судді Гончаренко Т.В.

при секретарі Блискавці А.С.

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду в м.Звенигородка в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 сільської ради, Звенигородського району, Черкаської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

в с т а н о в и в:

15.02.2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду позовом, в якому просив визначити додатковий строк в три місяці для подання ним до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, що відкрилася 26 грудня 2007 року після смерті ОСОБА_3. Позовні вимоги мотивує тим, що 26 грудня 2007 року в с.Козацьке, Звенигородського району Черкаської області померла його двоюрідна баба ОСОБА_3. Після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить земельна частка (пай) площею 3,76 га, кадастровий номер :02:004:0035, яка знаходиться в с.Козацьке, Звенигородського району, Черкаської області, право на яку належало померлій бабі ОСОБА_3 на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серія ЧР №026255, який зареєстрований в книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів землі за №209. На даний час дану земельну ділянку використовує ОСОБА_2 сільська рада, так як вважає її відумерлою спадщиною. Померла ОСОБА_3 не мала своїх дітей, чоловік її помер, рідних братів і сестер вона також не мала, лише мала двоюрідного брата його покійного батька ОСОБА_4, тобто крім нього двоюрідного онуки ОСОБА_1 по своєму двоюрідному брату в неї більше нікого не має. Тому позивач звернувся до нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, однак отримав відмову в зв»язку з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини. Вказує на те, що після смерті двоюрідної баби він не мав можливості оформити спадкові права у зв»язку з сімейними обставинами, а саме хворобою та проживанням в іншій місцевості, тому вважає, що пропустив строк звернення з заявою про прийняття спадщини після спливу шестимісячного терміну з поважних причин, про що надав письмові докази.

Ухвалою Звенигородського районного суду Черкаської області від 20 лютого 2018 року провадження у вказаній справі відкрито, призначено підготовче судове засідання.

Належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи сторони в підготовче судове засідання не зявились. Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з письмовою заявою про розгляд справи без його участі, в якій вказав, що позовні вимоги підтримує повністю і просить суд їх задовольнити.

Представник відповідача ОСОБА_2 сільської ради Звенигородського району Черкаської області в судове засідання не з'явився. Звернувся до суду із заявою про розгляд справи за відсутності представника. Позовні вимоги про визначення додаткового строку визнають і не заперечують проти їх задоволення.

Суд ухвалив провести розгляд справи у підготовчому судовому засіданні без участі сторін на підставі наявних у справі доказів.

У зв»язку з неявкою в судове засідання всіх осіб які беруть участь в справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, не здійснювалось.

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову (ч.4 ст.206 ЦПК України).

Суд, вивчивши матеріали справи вважає, що даний позов обґрунтований і підлягає до задоволення в повному обсязі з наступних підстав.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийняті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Судом встановлено, що 26 грудня 2007 року померла ОСОБА_3, що підтверджується копією свідоцтва про смерть, виданого 26 грудня 2007 року (а.с. 7).

Після смерті ОСОБА_3 залишилась спадщина, до складу якої входить земельна ділянка площею 3,76 га, кадастровий номер :02:004:0035 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована в межах ОСОБА_2 сільської ради Звенигородського району Черкаської області, відповідно до копії Державного акту на право власності на земельну ділянку (а.с.8).

Позивач має право на спадкування майна двоюрідної баби за законом, оскільки покійна мала лише двоюрідного брата покійного батька позивача ОСОБА_4. Отже, ОСОБА_4 є двоюрідним братом ОСОБА_3, а його син ОСОБА_1 є в свою чергу є двоюрідним племінником померлої ОСОБА_3 За таких підстав позивач є спадкоємцем за законом щодо майна померлої ОСОБА_3

З копії постанови про відмову у вчиненні нотаріальних дій державного нотаріуса Звенигородської державної нотаріальної контори Черкаської області ОСОБА_5 від 11.11.2017 року вбачається, що двоюрідний племінник померлої ОСОБА_1 звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3, однак йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину в зв»язку з тим, що для прийняття спадщини за законом встановлено шестимісячний термін з дня смерті спадкодавця, а ОСОБА_1 пропустив вищевказаний термін; - згідно поданих нотаріусу документів неможливо підтвердити родинні стосунки ОСОБА_1 з його двоюрідною тіткою ОСОБА_3 (а.с.9)

З копії уточнюючої постанови про відмову у вчиненні нотаріальних дій державного нотаріуса Звенигородської державної нотаріальної контори Черкаської області ОСОБА_5 від 11.01.2018 року вбачається, що за даними нотаріальної контори після смерті ОСОБА_3, яка померла 26.12.2007 року, 11.11.2017 року за №477/2017 заведена спадкова справа. З заявою про прийняття спадщини звернувся двоюрідний онук померлої ОСОБА_1 Інші спадкоємці до нотаріальної контори не зверталися, свідоцтво про право на спадщину не видавалося. Заявник ОСОБА_1, який являється двоюрідним онуком (5-та черга спадкування), надав достатню кількість документів для того, щоб підтвердити родинні стосунки з його двоюрідною бабою ОСОБА_3: по лінії спадкоємця ОСОБА_1 його батьком був ОСОБА_4, його мати ОСОБА_6, батько якої ОСОБА_7, батько якого ОСОБА_8; по лінії спадкодавця ОСОБА_3 її батько ОСОБА_9, його батько ОСОБА_8. Видати свідоцтво про право на спадщину за законом заявнику ОСОБА_1 після смерті його двоюрідної баби ОСОБА_3 неможливо в зв»язку з тим, що для прийняття спадщини законом встановлено шестимісячний термін з дня смерті спадкодавця. ОСОБА_1 пропустив вищевказаний термін. ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на майно, яке залишилось після смерті ОСОБА_3, яка померла 26.12.2007 року. (а.с. 10).

Згідно зі ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно з вимогами ч. 1ст. 1270 ЦК для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до роз»яснень, даних у п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 Про судову практику у справах про спадкування, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов"язані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Позивач вказує на те, що пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, в зв»язку з проживанням в іншій місцевості і був обмежений в можливості прибути до місця відкриття спадщини, про що надав суду відповідну довідку виконавчого комітету Маньківської селищної ради від 12.03.2018 року та через незадовільний стан свого здоров»я, про що надав суду відповідну медичну довідку, а тому не зміг вчасно звернутись до нотаріуса з відповідною заявою та прийняти спадщину після смерті двоюрідної баби ОСОБА_3.

Враховуючи те, що зазначені ОСОБА_1 причини пропуску строку є поважними, оскільки вони пов'язані з об'єктивними труднощами для спадкоємця для подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори, відсутні інші спадкоємці, а відповідач не заперечує проти задоволення позовних вимог, суд вважає за можливе задовольнити позов та визначити додатковий строк в три місяці для подання позивачем до нотаріуса за місцем відкриття спадщини заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3.

Керуючись ст.ст.1268-1270, 1272, 1273 ЦК України та ст. 4-5, 12-13, 128, 130, 141, 200, 206, 247, 259, 263-265, 268, 354 ЦПК України, суд,

в и р і ш и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 сільської ради, Звенигородського району, Черкаської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк в три місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання ним заяви про прийняття спадщини, що відкрилась 26 грудня 2007 року після смерті двоюрідної баби ОСОБА_3.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення в порядку, передбаченому ст. ст. 354, 355 ЦПК України.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя