Ухвала

14 березня 2018 року

м. Київ

справа № 345/1327/16-ц

провадження № 61-135св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: КратаВ. І. (суддя-доповідач), Антоненко Н. О., Журавель В. І.,

позивач - ОСОБА_4,

відповідач - ОСОБА_5,

третя особа - приватний нотаріус Калуського міського нотаріального округу КурищукІгор Васильович,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу ОСОБА_4 на рішення Калуського міськрайонного суду Івано-Франківської області від 28 вересня 2017 року у складі: судді Мигович О. М. та ухвалу апеляційного суду Івано-Франківської області від 6 грудня 2017 року у складі суддів: Малєєва А. Ю., Матківського Р. Й., Фединяка В. Д.,

В С Т А Н О В И В :

У квітні 2016 року ОСОБА_4 звернувся до суду з позовом про визнання заповіту недійсним. Позовна заява мотивована тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року померла його рідна сестра ОСОБА_7 Оскільки у ОСОБА_7 не було спадкоємців першої черги то позивач має право на спадкування за законом, як спадкоємець другої черги.

Після смерті ОСОБА_7 позивач звернувся до приватного нотаріуса Калуської нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, де дізнався про те, що 9 серпня 2010 року ОСОБА_7 був складений заповіт, згідно якого все своє майно заповіла відповідачу ОСОБА_5, тобто сторонній особі.

Позивач вважає, що волевиявлення ОСОБА_7 не було вільним і не відповідало її волі. При ознайомленні із заповітом позивачем було зауважено, що напис і підпис на заповіті не є підписом спадкодавця, що свідчить про підробку підпису на заповіті. Окрім того, як вбачається із заповіту він був посвідчений приватним нотаріусом Курищуком І. В. не в приміщенні нотаріальної контори, а за адресою: АДРЕСА_1, за місцем проживання спадкодавця у зв'язку з її хворобою. Вважав, що оспорюваний заповіт суттєво впливає на його законні права та інтереси, як спадкоємця другої черги. Тому просив визнати цей заповіт недійсним.

Рішенням Калуського міськрайонного суду Івано-Франківської області від 28 вересня 2017 року, залишеним без змін ухвалою апеляційного суду Івано-Франківської області від 6 грудня 2017 року, у задоволенні позову відмовлено. При ухваленні рішення суди зробили висновок, що висновок судово-почеркознавчої експертизи, який підтвердив, що підпис на спірному заповіті виконано спадкодавцем особисто, складений у порядку і відповідно до вимог статті 147 ЦПК з урахуванням наявної документації, а тому є належним та допустимим доказом, який будь-яких сумнівів у суду не викликає щодо його правильності та повноти дослідження.

У січні 2018 року ОСОБА_8 подав касаційну скаргу, у якій просив скасувати оскаржені рішення судів та направити справу на новий розгляд до суду першої інстанції, посилались на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушенням норм процесуального права. Касаційна скарга мотивована тим, що сестра після загибелі сина перебувала на обліку у психіатра, однак у їх відсутність до неї стали навідуватись члени секти «Едвентисти Сьомого Дня», які втерлися в її довіру і скориставшись її безпорадним станом склали заповіт на користь керівника секти.

У відзиві на касаційну скаргу від 5 лютого 2018 року ОСОБА_5 вказує, що у позивача відсутні докази перебування із спадкодавцем у родинних відносинах, крім того, на момент складання спадкодавцем спірного заповіту існував інший заповіт складений і посвідчений приватним нотаріусом 20 лютого 2002 року на ім'я ОСОБА_9, зазначає, що оскаржені рішення прийняті без порушення норм матеріального права.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Європейський суд з прав людини вказав, що процедура допуску скарг до розгляду та провадження виключно з питань права, на відміну від того, що стосується питань фактів, може відповідати вимогам статті 6 Конвенції, навіть якщо особі не була надана можливість бути особисто заслуханим апеляційним чи касаційним судом, за умови, якщо відкрите судове засідання проводилось у суді першої інстанції і якщо суди вищої інстанції не мали встановлювати факти справи, а тільки тлумачити відповідні юридичні норми (ZHUK v. UKRAINE, № 45783/05, § 32, ЄСПЛ, від 21 жовтня 2010 року).

Заслухавши доповідь судді-доповідача про проведення підготовчих дій та обставини, необхідні для ухвалення судового рішення судом касаційної інстанції, колегія суддів встановила відсутність підстав, передбачених частинами третьою, четвертою статті 401 ЦПК. Тому колегія суддів, з урахуванням категорії та складності справи, призначає справу до судового розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії з п'яти суддів.

Керуючись статтями 33, 34, 401 ЦПК, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

У Х В А Л И В :

Справу № 345/1327/16-ц за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5, третя особа - приватний нотаріус Калуського міського нотаріального округу Курищук ІгорВасильович про визнання заповіту недійсним призначити до судового розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії з п'яти суддів.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: В. І. Крат

Н.О. Антоненко

В.І. Журавель