Справа № 467/7/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.03.2018 року смт. Арбузинка Миколаївської області

Арбузинський районний суд Миколаївської області

в складі: головуючого судді Кірімової О.М.

за участю секретаря Сіваченко Ю.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт. Арбузинка цивільну справу за позовом Державної екологічної інспекції у Миколаївській області до ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про відшкодування шкоди,

ВСТАНОВИВ:

Державна екологічна інспекція у Миколаївській області звернулась до суду з позовом до ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, в якому просить стягнути з відповідачів в солідарному порядку 85907 грн. 87 коп. на відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного знищення лісових насаджень смт. Арбузинка Миколаївської області та сплачені судові витрати.

Свої вимоги позивач мотивував тим, що 16.03.2017 року державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Миколаївської області (далі інспектор з ОНПС Держекоінспекції) встановлено, що в межах полезахисної лісової смуги, на території Арбузинської селищної ради Миколаївської області відповідачами здійснено незаконне пошкодження до ступеня припинення росту (рубку) 50 дерев породи «Клен» та «Акація біла», без відповідного дозволу, а саме лісорубного квитка.

За даним фактом 15.03.2017 року інспектором з ОНПС Держекоінспекції до Арбузинського Братського ВП ВП ГУНП в Миколаївській області в порядку ст. 214 КПК України направлено заяву про злочин.

Крім того, 15.03.2017 року відносно відповідачів інспектором з ОНПС Держекоінспекції складено протоколи про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 65-1 КУпАП.

За вказаною заявою 16.03.2017 року відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 246 КК України внесено до ЄРДР за № 0000107.

В звязку із внесенням відомостей про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР, 16.03.2017 року інспектором з ОНПС Держекоінспекції винесено постанови про закриття адміністративних справ відносно відповідачів на підставі ч. 8 ст. 247 КУпАП.

У відповідності до розрахунку від 15.03.2017 року розмір завданої шкоди становить 85907 грн. 87 коп., яку позивач просив суд стягнути з відповідачів в солідарному порядку та сплачений судовий збір.

Ухвалою суду від 11 січня 2018 року відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено провести в порядку загального позовного провадження та почато підготовче провадження.

Ухвалою суду від 05 лютого 2018 року справу призначено до розгляду по суті.

Представник позивача надав суду заяву про розгляд справи в його відсутність та просив суд задовольнити позовні вимоги.

Відповідачі ОСОБА_2, ОСОБА_4, ОСОБА_3 надали суду заяви про розгляд справи в їх відсутність, не заперечували проти заявлених позовних вимог.

Відповідач ОСОБА_5 в судове засідання не зявився, причини неявки суду не відомі, хоча про час та місце слухання справи був повідомлений належним чином.

Дослідивши письмові матеріали справи в межах заявлених позовних вимог і на підставі наданих сторонами доказів, суд приходить до висновку про задоволення позову з наступних підстав.

У відповідності до копії заяви про злочин № 03/07-16/524 від 15.03.2017 року Державною екологічною інспекцією у Миколаївській області було повідомлено Арбузинський ВП Братського ВП ГУ НП в миколаївській області про те, що в ході рейдової перевірки по виявленню фактів порушення вимог природоохоронного законодавства, на ділянці лісового захисного насадження, яка розташована на відстані близько 11 км. від смт. Арбузинка, встановлено факт незаконного пошкодження до ступеня припинення росту (спилювання) 50 дерев ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 та ОСОБА_1 (а.с. 9).

Згідно акту складеного інспектором з ОНПС Держекоінспекції спільно зі слідчим Арбузинського ВП Братського ВП ГУНП України в Миколаївській області встановлено факт незаконного (без лісорубного квитка) спилювання до ступеня припинення росту 50 зеленоростучих дерев породи «Клен» та «Акація біла», діаметр дерев у корі біля шийки кореня становить: 35 см, 31 см, 28 см, 19 см, 12 см, 19 см, 25 см, 10 см, 25 см, 15 см, 12 см, 23 см, 20 см, 13 см, 10 см, 10 см, 8 см, 18 см, 10 см, 18 см, 22 см, 11 см, 25 см, 27 см, 19 см, 41 см, 24 см, 26 см, 11 см, 21 см, 15 см, 15 см, 26 см, 15 см, 20 см, 18 см, 20 см, 17 см, 36 см, 31 см, 10 см, 22 см, 32 см, 27 см, 17 см, 20 см, 15 см, 15 см, 30 см, 30 см. Вирубування дерев здійснювалось на відстані 20 м від краю поля, де виявлено 50 пнів від свідоспиляних дерев та пиляні колоди свіжоспиляних дерев.(а.с. 10-11)

В звязку з виявленими порушеннями вимог природоохоронного законодавства інспектором з ОНПС Держекоінспекції за ст. 65-1 КУпАП було складено протоколи: № 000816 від 15.03.2017 року відносно ОСОБА_1 (а.с. 15), № 000815 від 15.03.2017 року відносно ОСОБА_4 (а.с. 16), № 000814 від 15.03.2017 року відносно ОСОБА_3 (а.с. 17), № 000813 від 15.03.2017 року відносно ОСОБА_2 (а.с. 18). Зазначені протоколи про адміністративні правопорушення містять ідентичні пояснення порушників, згідно яких зазначається, що вини здійснювали пиляння бензопилою живоростучих дерев в посадці на дрова.

Відповідно до копії витягу з кримінального провадження № 0000107 відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 246 КК України 16.03.2017 року внесено до ЄРДР (а.с. 14).

У відповідності до копій постанов від 16.03.2017 року №№ 18, 19, 20, 21(а.с. 19-22) провадження у справах про адміністративне провадження відносно ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 закрито на підставі п. 8 ст. 247 КупАП.

Згідно копії повідомлення старшого слідчого СВ Арбузинського ВП Братського ВП ГУНП України в Миколаївській області № 3737/57-2017 від 07.08.2017 року зазначається, що в провадженні слідчого відділу знаходяться матеріали кримінального провадження 0000107, внесеного до ЄРДР за ознаками ст. 246 КК України та на даний момент триває слідство (а.с. 23).

Відповідно копії листів № 03/03-11627П від 30.03.2017 року, № 03/03-11/618П від 29.03.2017 року, № 03/03-1/622П від 30.03.2017 року, № 03/03-11/607П від 28.03.2017 року Державною екологічною інспекцією у Миколаївській області вживались заходи досудового врегулювання спору, шляхом пропозиції відшкодувати заподіяну в результаті порушення лісового господарства шкоду в добровільному порядку (а.с. 26-27, 28-29, 30-31, 32-33).

Згідно розрахунку розміру шкоди, заподіяної державі внаслідок до ступеня припинення росту дерев (а.с. 12-13) загальна сума заподіяної шкоди складає 85907 грн. 87 коп. Розрахунок шкоди виконано на підставі «Такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту» додатку 1 до постанови Кабінету Міністрів України № 665 від 23.07.2008 року.

Відповідно до п.3 Примітки Додатку № 1 до Постанови Кабінету Міністрів України від 23 липня 2008 року № 665 «Про такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу» підлягає відшкодуванню шкода, завдана вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту. До пошкоджених до ступеня припинення росту належать дерева з переламаним стовбуром, обідраною корою понад 30 відсотків його периметра (незалежно від довжини за висотою стовбура), обшморганою короною понад половину її довжини, обідраними та зламаними скелетними коренями понад половину периметра стовбура, а також повалені дерева та з нахилом, спричиненим дією лісокористувача, понад 30 градусів від вертикальної осі.

Наказом № 429 від 04 листопада 2011 року Міністерства екології та природних ресурсів України затверджено Положення про державну екологічну інспекцію в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі.

Відповідно до п.п. 1,3 даного наказу Державна екологічна інспекція в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі є територіальним органом Державної екологічної інспекції України, який діє у складі Держекоінспекції України і їй підпорядковується. Основними завданнями Держекоінспекції є реалізація повноважень Держекоінспекції України у межах відповідної території.

Держекоінспекція (п. 4.2 п.п г) здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог, в тому числі і щодо законодавства про охорону, захист, використання та відтворення лісів щодо: законності вирубки, ушкодження дерев і чагарників, знищення або ушкодження лісових культур, сіянців або саджанців у лісових розплідниках і на плантаціях, а також молодняку природного походження й самосівів на площах, призначених під лісовідновлення та тощо .

Згідно з п.п. 6.11, 6.17, 6.18 п. 6 Положення для виконання покладених на неї завдань Держекоінспекція має право: розраховувати розмір збитків, заподіяних державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства, та предявляти претензії; вживати в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступати позивачем та відповідачем у судах; передавати до прокуратури, органів досудового слідства та органів дізнання матеріали про діяння, в яких вбачаються ознаки злочину.

Відповідно до ст. 20-2 Закону України «Про охорону природного навколишнього середовища» до компетенції державної екологічної інспекції належить організація і здійснення державного контролю за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами місцевими органами виконавчої влади та органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень вимог законодавства про охорону, утримання і використання зелених насаджень. Вказаним законом вищезазначений орган наділений повноваженнями виступати позивачем у судах.

Відповідно до ч. 1, 2, 3 ст. 1 Лісового Кодексу України ліс - тип природних комплексів, у якому поєднуються переважно деревна та чагарникова рослинність з відповідними ґрунтами, травяною рослинністю, тваринним світом, мікроорганізмами та іншими природними компонентами, що взаємоповязані у своєму розвитку, впливають один на одного і на навколишнє природне середовище. Ліси України є її національним багатством і за своїм призначенням та місцерозташуванням виконують переважно водоохоронні, захисні, санітарно-гігієнічні, оздоровчі, рекреаційні, естетичні, виховні, інші функції та є джерелом для задоволення потреб суспільства в лісових ресурсах. Усі ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави.

Відповідно до статті 4 Лісового кодексу України до лісового Фонду України належать лісові ділянки, у тому числі захисні насадження лінійного типу, площею не менше 0,1 га.

Відповідно статті 5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» ліс як природний ресурс загальнодержавного значення підлягає державній охороні і регулюванню на всій території України.

Так, стаття 38 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачає, що використання природних ресурсів в Україні здійснюється в порядку загального і спеціального використання природних ресурсів. В порядку спеціального використання природних ресурсів громадянам, підприємствам, установам і організаціям надаються у володіння, користування або оренду природні ресурси на підставі спеціальних дозволів, зареєстрованих у встановленому порядку, за плату для здійснення виробничої та іншої діяльності, а у випадках, передбачених законодавством України, - на пільгових умовах.

Статтею 40 вказаного Закону передбачено, що використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обовязкових екологічних вимог.

Статтями 68, 69 Закону встановлено, що порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Тобто, порубка відповідачами дерев без спеціального дозволу якраз і підпадає під приписи вказаної норми матеріального права.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать, зокрема 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів об'єднаних територіальних громад, що створюються згідно із законом та перспективним планом формування територій громад - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків.

Порядок розподілу платежів між державним та місцевим бюджетом, які зараховано на аналітичні рахунки відкриті у Казначействі України та Головних управліннях Казначейства, врегульовано Порядком казначейського обслуговування доходів та інших надходжень державного бюджету, затвердженого наказом Міністерства фінансів України №43 від 29 січня 2013 року.

Отже, порядок нарахування збитку заподіяної шкоди навколишньому природному середовищу, стягнення коштів на відшкодування шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності та порядок його виконання визначені законом.

Відповідно до ст. 1166 ЦК України, ст. 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» та ст. 105 Лісового кодексу України - майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особи, які нанесли шкоду навколишньому природному середовищу порушенням природоохоронного законодавства, несуть цивільну відповідальність і зобовязані в повному обсязі відшкодувати нанесену ними шкоду.

Згідно з нормою ч. 1 ст. 105 Лісового кодексу України особи, винні у порушенні лісового законодавства, зокрема, у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників, несуть встановлену законом відповідальність.

Крім того, згідно ст. 107 Лісового кодексу України підприємства, установи, організації і громадяни зобовязані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.

За положеннями ч. 1 ст. 1190, ч. 1 ст. 543 ЦК України особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим. У разі солідарного обовязку боржників (солідарних боржників) кредитор має право вимагати виконання обовязку частково або в повному обсязі як від усіх боржників разом, так і від будь-кого з них окремо.

За змістом абз. 1 п.2 постанови Пленум Верховного Суду України від 27 березня 1992 року №6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна ману юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний звязок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини.

Враховуючи вищезазначене, суд вважає необхідним задовольнити позовні вимоги Державної екологічної інспекції у Миколаївській області і стягнути з відповідачів в солідарному порядку 85907 грн. 87 коп. на відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного знищення лісових насаджень.

Відповідно до ч. 3 ст. 12, ч.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідачами не надано жодних належних та допустимих доказів відсутності їх вини в заподіянні шкоди. Заперечень щодо розміру нарахованої шкоди відповідачами не надано.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України суд також стягує з відповідачів на користь позивача понесені ним витрати по оплаті судового збору в розмірі по 400 грн. з кожного.

Керуючись ст.ст. 4, 10, 12, 13, 76-81, 263-265 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов Державної екологічної інспекції у Миколаївській області до ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про відшкодування шкоди - задовольнити.

Стягнути в солідарному порядку з ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_1, проживаючого ІНФОРМАЦІЯ_2, ідентифікаційний номер НОМЕР_1), ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_3, проживаючого ІНФОРМАЦІЯ_4, ідентифікаційний номер НОМЕР_2), ОСОБА_3 (ІНФОРМАЦІЯ_5, проживаючого ІНФОРМАЦІЯ_6, ідентифікаційний номер НОМЕР_3), ОСОБА_4 (ІНФОРМАЦІЯ_7, проживаючого ІНФОРМАЦІЯ_8, ідентифікаційний номер НОМЕР_4) на користь держави в особі Державної екологічної інспекції у Миколаївській області (54055, м. Миколаїв, вул. Дзержинського, 134, р/р 0012, код бюджетної класифікації 24062100, , МФО 826013, банк УКСУ у Арбузинському районі Миколаївської області) 85907 (вісімдесят пять тисяч девятсот сім) грн. 87 коп. на відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного знищення лісових насаджень смт. Арбузинка Миколаївської області.

Стягнути з ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_1, проживаючого ІНФОРМАЦІЯ_2, ідентифікаційний номер НОМЕР_1), ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_3, проживаючого ІНФОРМАЦІЯ_4, ідентифікаційний номер НОМЕР_2), ОСОБА_3 (ІНФОРМАЦІЯ_5, проживаючого ІНФОРМАЦІЯ_6, ідентифікаційний номер НОМЕР_3), ОСОБА_4 (ІНФОРМАЦІЯ_7, проживаючого ІНФОРМАЦІЯ_8, ідентифікаційний номер НОМЕР_4) на користь держави в особі Державної екологічної інспекції у Миколаївській області (54055, м. Миколаїв, вул. Дзержинського, 134, р/р 1032 в Держказначейскій службі України м. Київ, , МФО 820172, банк ГУДКСУ у Миколаївській області) судовий збір у розмірі по 400 (чотириста) грн. з кожного.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до апеляційного суду Миколаївської області.

Суддя Арбузинського

районного суду ОСОБА_6