Справа № 548/257/18
Провадження №2/548/227/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" квітня 2018 р. м.Хорол

Хорольський районний суд Полтавської області в складі :

головуючого судді - Миркушіної Н.С.,

за участю секретаря судового засідання - Вовк М.І.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Хорол цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання договору оренди землі,-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Хорольського районного суду Полтавської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання договору оренди землі.

06.04.2018 року до Хорольського районного суду Полтавської області від представника відповідача ОСОБА_3 надійшла заява про відвід головуючому по справі судді Миркушіній Н.С. , яка обґрунтована тим, що в провадженні суду перебуває дана цивільна справа за позовом до ОСОБА_2 про розірвання договору оренди землі.

Підготовче судове засідання призначено на 06.04.2018 року.

Відповідач мав намір у відповідності приписів ст.53 ЦПК України, заявити клопотання про залучення третіх осіб на стороні позивача, а саме: ОСОБА_4 та ОСОБА_5, а також мав намір подати зустрічний позов до позивача та третіх осіб на стороні позивача.

В той же час відповідачем 05.04.2017 року в Єдиному реєстрі судових рішень було знайдено ухвали:

- від 05.08.2016 року у справі №548/1173/16-к в якій розглядалося питання про самовідвід головуючої судді Миркушіної Наталії Станіславівни, підставами для заявлення самовідводу була та обставина, що вона та її син перебуває у дружніх відносинах із донькою скаржника ОСОБА_5.

- від 06 квітня 2017 року у справі №548/1018/16-к, розглядалося питання про самовідвід головуючої судді Миркушіної Наталії Станіславівни, підставами для заявлення самовідводу була та обставина, що вона та її син перебуває у дружніх відносинах із донькою скаржника, а саме ОСОБА_6.

У зв'язку з чим у відповідача виникли сумніви в неупередженості та об'єктивності судді, оскільки суддя та її син перебувають в дружній стосунках з ОСОБА_5, яка в даний час є представницею позивача, а при подальшому розгляді справи може набути статусу третьої особи на стороні позивача та відповідача за зустрічним позовом, тобто є зацікавленою особою.

За таких обставин представник відповідача ОСОБА_3 вважає відвід є мотивованим і таким , що підлягає до задоволення.

Ознайомившись із заявою про відвід та доданими до неї письмовими доказами, суд приходить до висновку про необґрунтованість заявлено відводу, з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:1) він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об'єктивності судді.

Як вбачається, підставою для відводу судді є сумніви в його неупередженості, проте будь-яких доказів на підтвердження обставин викладених у заяві не надано і це не є підставою для відводу в силу положень ч. 4 ст. 36 ЦПК України, а тому відсутні передбачені законом підстави для задоволення заяви представника відповідача.

У справі "П'єрсак проти Бельгії" Європейський суд з прав людини висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, або, навпаки, її наявність може бути перевірено різноманітними способами провів розмежування між суб'єктивним підходом, який відображає особисте переконання громадянина в конкретній справі, та об'єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу. Таким чином, на основі вищезазначеного, слід зробити висновок, що при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб'єктивний та об'єктивний аспект.

Щодо суб'єктивної складової даного поняття, то у справі "Хаушильд проти Данії" зазначається, що Європейському суду з прав людини не потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з'являються докази протилежного.

Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, але якщо з'являються сумніви щодо цього, то для його відводу достатньо заяви сторони про сумнів в об'єктивному розгляді справи.

Враховуючи вищевикладене, а також практику Європейського суду з прав людини, який неодноразово зазначав, що презумпція особистої неупередженості судді діє до тих пір, поки не доведено інше, суд вважає, що зазначені в заяві обставини, не викликають сумнів в об'єктивності, однобічності та неупередженості судді Миркушіної Н.С. при вирішенні даної цивільної справи.

Крім того, згідно з ч. 4 ст. 36 ЦПК України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Відповідно до ч.3 ст.40 ЦПК України, якщо суд приходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У такому випадку вирішення питання про відвід судді здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому ч.1 ст.33 ЦПК України. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Відповідно до ч. 7, 8 ст. 40 ЦПК України, питання про відвід судді має бути розглянуто не пізніше двох днів із дня надходження заяви про відвід судді, а у випадку розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід судді. Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Дослідивши обставини, зазначені у заяві про відвід, суд приходить до висновку, що остання не містить підстав, зазначених у ст. 36 ЦПК України, а незгода сторони з процесуальними рішеннями судді не може бути підставою для відводу.

З огляду на те, що відповідно до ст. 36 ЦПК України заявлений відвід є необґрунтованим, суд вважає що наявні правові підстави для зупинення провадження в справі та передачі справи до Лубенського міськрайонного суду Полтавської області для визначення в порядку ч.1 ст.33 ЦПК України судді, який буде вирішувати питання про відвід судді Миркушіної Н.С.

Керуючись: ст. ст. 36, 40 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника відповідача ОСОБА_3 про відвід головуючого судді Миркушіної Н.С. , яким розглядається справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання договору оренди землі, - передати до Лубенського міськрайонного суду Полтавської області в порядку, встановленому в ст. 33 ЦПК України.

Провадження у справі зупинити на час вирішення відводу.

Ухвалу в частині зупинення провадження по справі може бути оскаржено в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції - до Апеляційного суду Полтавської області.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, строк подання апеляційної скарги обчислюється з дня складення повного судового рішення

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Н. С. Миркушіна