Провадження №2/760/31/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 травня 2018 року Солом'янський районний суд м. Києва,

у складі суду головуючого судді - Оксюти Т.Г.,

при секретарі - Горупа В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання представника позивача про розгляд справи з викликом сторін та залучення третьої особи та клопотання ОСОБА_2 про залучення третьої особи у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до Державного підприємства «СЕТАМ» Міністерства юстиції України про скасування результатів проведення електронних торгів та визнання електронних торгів недійсними, -

В С Т А Н О В И В:

16.01.2018 року ухвалою Солом'янського районного суду м. Києва було відкрито спрощене позовне провадження у вказаній справі.

08.05.2018 року до суду надійшло клопотання від представника позивача про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Вивчивши матеріали справи та клопотання прихожу до наступного.

Згідно ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Згідно ч. 6 ст. 279 ЦПК України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов: предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Ч. 6 ст. 19 ЦПК України встановлено, що малозначними справами є: справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п'ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Встановлено, що предметом позову є скасування результатів проведення електронних торгів та визнання їх недійсними, що оформлені протоколом №268447 проведені ДП «СЕТАМ» Міністерства юстиції України стосовно продажу квартири №АДРЕСА_1.

Відповідно до ч.ч. 3-4 ст. 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. Закон який встановлює нові обов'язки, скасовує чи звужує права, належні учасникам судового процесу, чи обмежує їх використання, не має зворотної дії в часі.

Водночас, згідно п.п. 22-29 рішення ЄСПЛ у справі від 28.03.2006 року «Мельник проти України» право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим. Тим не менше право доступу до суду не може бути обмеженим таким чином або у такій мірі, що буде порушена сама його сутність. Ці обмеження повинні мати законну мету та бути пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями. При цьому правила регулювання строків мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані. У той же час такі правила в цілому або їх застосування не повинні перешкоджати сторонам використовувати доступні засоби захисту.

Згідно ж усталеної прецедентної практики ЄСПЛ закон повинен бути прогнозованим для учасників провадження.

З огляду на вищевикладене, прихожу до висновку, що подальший розгляд цієї справи належить проводити за правилами, що передбачені новою редакцією ЦПК України, в частині у якій вони не встановлюють нових обов'язків, скасовують чи звужують прав, що належні учасникам судового процесу, чи обмежують їх використання.

До того ж, відповідно до ч.ч. 2-6 ст. 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження.

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність справи або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Для цілей цього Кодексу малознаними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімум для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п'ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При цьому згідно ч.ч. 3-4 ст. 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес. В порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів та поділ майна подружжя; щодо спадкування; щодо приватизації державного житлового фонду; щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування; в яких ціна позову перевищує п'ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; інші вимоги, об'єднані з вищезазначеними вимогами.

З огляду на предмет та ціну позову дана справа підпадає під ознаки малозначної справи та не віднесена до категорії справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження. Обставини справи, що згідно частини третьої статті 274 ЦПК України, мають значення для вирішення питання про можливість розгляду справи в порядку спрощеного провадження, наразі також свідчать про наявність підстав для розгляду цієї справи в спрощеному порядку без виклику сторін.

На підставі викладеного, прихожу до висновку про відмову в задоволенні клопотання представника позивача про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Також, від представника позивача надійшло клопотання про залучення в якості третьої особи ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, в особі законного представника матері ОСОБА_4 та Служби у справах дітей Солом'янської районної в м. Києві державної адміністрації посилаючись на те, що на момент проведення електронних торгів у спірній квартирі була зареєстрована малолітня ОСОБА_1

10.05.2018 року через канцелярію суду надійшла заява від ОСОБА_2 про залучення його до участі у справі в якості третьої особи посилаючись на те, що він є власником квартири, що була придбана ним з електронних торгів, які позивач просить визнати недійсними.

Вивчивши матеріали клопотань та матеріали справи суд вважає за доцільне відмовити у їх задоволенні з огляду на наступне.

Згідно ч. 1 ст. 53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов'язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Згідно ч. 4 ст. 53 ЦПК України у заявах про залучення третіх осіб і в заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

В своїй позовній заяві ОСОБА_3 посилався на те, що про реалізацію предмета іпотеки з електронних торгів у встановленому законом порядку він не повідомлявся, що є порушенням його прав і підставою для визнання цих торгів недійсними.

В даному випадку питання про визнання електронних торгів недійсними з інших підстав не порушується, а тому підстави вважати що ухвалення рішення про права, свободи, інтереси та (або) обов'язки ОСОБА_1 та ОСОБА_2 відсутні.

З урахуванням викладеного, у задоволенні клопотань представника позивача та ОСОБА_2 про залучення третьої особи слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 3, 19, 53, 274, 279 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника позивача про розгляд справи з викликом сторін та залучення третьої особи та клопотання ОСОБА_2 про залучення третьої особи у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до Державного підприємства «СЕТАМ» Міністерства юстиції України про скасування результатів проведення електронних торгів та визнання електронних торгів недійсними відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя