24 травня 2018 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:
головуючого - судді - Панченко О.М.
за участю секретаря судового засідання - Табачука Д.О.
позивача у справі - ОСОБА_1
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_4, ОСОБА_3 , третя особа: Деснянський районний відділ Державної міграційної служби України в м. Києві про усунення перешкод в здійсненні права власності шляхом зняття з реєстрації місця проживання, -
Позивач звернувся до суду з позовом до відповідачів про усунення перешкод в здійсненні права власності шляхом зняття з реєстрації в квартирі АДРЕСА_1, мотивуючи свої вимоги тим, вказана квартира на праві приватної власності належить йому на підставі договору купівлі-продажу квартири від 28.11.2007 року. У вказаній квартирі на даний час зареєстрований він та відповідачі у справі. Відповідачі у справі на протязі півтора року не проживають в квартирі, що належить йому на праві власності, їх реєстрація створює йому незручності у користуванні його власністю. На підставі викладеного він вимушений звернутися до суду з даним позовом, просив усунути перешкоди в здійсненні ним права власності шляхом зняття з реєстрації відповідачів в квартирі АДРЕСА_1.
В судовому засіданні позивач підтримав вимоги позову, просив суд про його задоволення, проти заочного розгляду справи не заперечує.
Відповідачі в судове засідання не з»явилися, належним чином повідомлялися про день та час розгляду справи за останньою відомою суду адресою їх місця реєстрації.
Представник третьої особи у справі в судове засідання не з»явився, повідомлений належним чином про день та час розгляду справи.
Суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідачів за наявності зібраних по справі матеріалів. Відповідно до вимог п. 2 ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Вислухавши думку позивача, вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що спірним жилим приміщенням є квартира № АДРЕСА_1.
Відповідно до договору купівлі-продажу квартири від 28.11.2007 року позивач по справі є власником спірної квартири.
На даний час в квартирі зареєстровані позивач та відповідачі у справі, що підтверджується відповідною довідкою про реєстрацію місця проживання особи.
Частиною 1 ст. 317 ЦК України, власникові належать право володіння, користування та розпорядження своїм майном.
Виходячи з того, що Закон України № 1382-ІV «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» є спеціальним нормативно-правовим актом, який регулює правовідносини, пов'язані із зняттям з реєстрації місця проживання, вбачається, що положення ст. 7 цього Закону підлягають застосуванню до усіх правовідносин, виникнення, зміна чи припинення яких пов'язані з юридичним фактом знаття з реєстрації місця проживання.
Отже, у разі будь-яких обмежень у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном, власник має право вимагати усунення відповідних перешкод, зокрема шляхом зняття з реєстрації місця проживання, пред'явивши разом з тим одну із таких вимог: 1) позбавлення права власності на житлове приміщення; 2) позбавлення права користування житловим приміщенням; 3) визнання особи безвісно відсутньою; 4) оголошення фізичної особи померлою.
Вказана норма також передбачена п.34 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №5 від 07.02.2014 року «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав».
Відповідно до положень статей 391 ЦК України позов про усунення порушень права, не пов'язаних із позбавленням володіння, підлягає задоволенню у разі, якщо позивач доведе, що він є власником або особою, яка володіє майном (має речове право) з підстави, передбаченої законом або договором, і що діями відповідача, не пов'язаними з позбавленням володіння, порушується його право власності чи законного володіння.
В судовому засіданні, судом було встановлено, що відповідачі не проживають у спірній квартирі та не сплачують комунальні послуги, ніяких їх речей в ній немає, відповідно реєстрація вказаних осіб створює позивачу, як власнику житла незручності у користуванні власністю.
Таким чином, аналізуючи зібрані по справі докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню.
Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України з відповідачаів на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в сумі 640.00 грн.
На підставі викладеного, керуючись ст. 12,13, 141, 280 ЦПК України, ст.ст. 317,319 ЦК України, України, суд, -
Усунути перешкоди в користуванні власністю ОСОБА_1, а саме квартирою АДРЕСА_1 шляхом зняття з реєстраційного обліку в ній ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідачів. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, - якщо така заява подана протягом 20 днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.