06.03.2018 Справа № 756/2226/18
Унікальний номер 756/2226/18
Справа №2/756/3114/18
У Х В А Л А

06 березня 2018 року суддя Оболонського районного суду м. Києва Луценко О.М.., розглянувши заяву ПАТ КБ « Хрещатик» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ КБ «Хрещатик» Славкіної Марини Анатоліївни про відстрочення сплати судового збору,-

В С Т А Н О В И В:

ПАТ КБ « Хрещатик» звернувся в суд з позовом до ОСОБА_2, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: ПАТ « Еліт Декор» про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Позовна заява не оплачена судовим збором.

Представником позивача подано клопотання про відстрочення сплати судового збору посилаючись на те, що відповідно до рішень Національного Банку України та Фонду гарантування вкладів фізичних осіб здійснюється процедура ліквідації банку. Вказані обставини не дають змогу вирішити питання щодо авансування витрат банку на сплату судового збору.

Вивчивши клопотання про відстрочення сплати судового збору, приходжу до висновку про відмову в задоволенні клопотання з наступних причин.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про судовий збір», судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Частиною 1 ст. 136 ЦПК України визначено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до ч.1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сімї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоровю.

Суд вважає, що причини, на які посилається позивач не можуть бути підставою для відстрочення сплати судового збору.

Згідно постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Отже питання розстрочення сплати судового збору є правом суду і застосовується у виключних випадках за наявності лише вагомих для цього підстав.

Позивач в якості підстави для задоволення заяви про відстрочення сплати судового збору вказав на факт віднесення позивача до категорії неплатоспроможних, початок процедури ліквідації банку, призначення уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію банку.

Заявлені позивачем обставини є недостатніми для задоволення заяви про відстрочення сплати судового збору, оскільки обставини, на які посилається позивач не свідчать про тяжкий матеріальний стан сторони у розумінні Закону України «Про судовий збір».

Розмір судового збору визначається відповідно дост. 4 Закону України «Про судовий збір»та справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір в порядку та розмірах, визначених Законом України «Про судовий збір».

Керуючись ст. 136 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

В задоволенні заяви ПАТ КБ « Хрещатик» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ КБ «Хрещатик» Славкіної Марини Анатоліївни про відстрочення сплати судового збору- відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: О.М. Луценко