Справа № 477/2255/17
Провадження № 2/477/118/18
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 лютого 2018 року м. Миколаїв

Жовтневий районний суд Миколаївської області в складі:

головуючого - судді Козаченка Р.В.,

із секретарем судового засідання - Бітюковою С.В.,

розглянувши в м. Миколаєві без участі сторін у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Жовтневого районного суду Миколаївської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Грейгівської сільської ради Вітовського району Миколаївської області та до ОСОБА_2 про надання додаткового строку для прийняття спадщини та визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування за законом,

В С Т А Н О В И В:

В грудні 2017 року позивач звернувся до суду із зазначеним позовом, в якому просив визнати за ним в порядку спадкування за законом право власності на спадкове майно земельну ділянку, площею 8,11 га, виділену для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташовану в межах території Грейгівської сільської ради Жовтневого району Миколаївської області, після смерті батька ОСОБА_3, померлого 18 лютого 2016 року.

Вказував, що після смерті батька він є спадкоємцем першої черги, але спадщину не прийняв, оскільки через свою бідність та юридичну неграмотність не був обізнаний про порядок її прийняття. До того ж перепоною в оформленні спадщини на земельну ділянку є те, що правовстановлюючий документ має пошкодження.

Під час розгляду справи доповнив позов вимогою про надання додаткового строку для прийняття спадщини.

Посилаючись на те, пропустив строк з поважних причин і є спадкоємцем першої черги, тому просив свій позов задовольнити.

Ухвалою суду від 8 грудня 2017 року до участі в справі в якості співвідповідача була залучена співмешканка померлого спадкодавця ОСОБА_2.

В судове засідання позивач та його представник не зявився, про його час та місце були повідомлені належним чином, представник надав заяву, в якій просив розглянути справу без їх участі, а позов задовольнити.

Представник відповідача - сільської ради, до судового засідання також не з'явився, але надав заяву, в якій просив розглядати справу без його участі, проти його задоволення не заперечував.

Залучена відповідачка до судового засідання не з'явилася, про його час та місце була повідомлена належним чином, надала заяву, в якій позов визнала і проти задоволення позову не заперечувала.

Суд, вважаючи за можливе провести розгляд справи за відсутності сторін, оскільки наявних в справі доказів достатньо для її вирішення по суті, дослідивши матеріали справи, в межах заявлених позовних вимог та на підставі наданих доказів, прийшов до висновку, позов підлягає задоволенню виходячи з наступного.

18 лютого 2016 року помер громадянин ОСОБА_3 - батько позивача в справі.

Після його смерті відкрилася спадщина на рухоме та нерухоме майно, в тому числі і на земельну ділянку, площею 8,11 га, виділену для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташовану в межах Грейгівської сільської ради Жовтневого (тепер Вітовського) Миколаївської області, яка йому належала відповідно до державного акту серії ІІ-МК № 029192, виданого 6 червня 2002 року Жовтневою (тепер Вітовською) районною державною адміністрацією Миколаївської області.

На час смерті спадкодавець проживав в ІНФОРМАЦІЯ_1 разом із співмешканкою ОСОБА_2

Положення ч.ч.1-4 ст. 1268, ч.1 ст. 1269, ч. 1 ст. 1270 ЦК України вказують на те, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину шляхом подання відповідної заяви до нотаріальної контори за місцем її відкриття або шляхом проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1273 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини.

Позивач, як син померлого ОСОБА_3, відноситься до спадкоємців першої черги в порядку спадкування за законом (ст. 1261 ЦК України).

На час відкриття спадщини він не проживав постійно зі спадкодавцем, тому повинен був в передбачений законом шестимісячний строк звернутися до нотаріальної контори/нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

В той же час він не вчинив цього через свою юридичну необізнаність щодо порядку дій по прийняттю спадщини та через відсутність коштів для цього, в тому числі і для можливості звернення до фахівця за юридичною допомогою.

З цих підстав суд вважає, що він пропустив строку для прийняття спадщини з поважних причин і допускає можливим йому його поновити.

В той же час, відповідно до постанови державного нотаріуса Чигиринської державної нотаріальної контори Черкаської області від 27 жовтня 2017 року, якою було відмовлено позивачу в оформленні спадщини, підставами для відмови став не тільки пропуск строку для прийняття спадщини, а і неподання належним чином оформленого правовстановлюючого документу на майно.

Так, правовстановлюючий документ на земельну ділянку державний акт, був пошкоджений залитий чорнилами.

Згідно з пунктом 4.18 частини 4 глави 10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства Юстиції України № 296/5 від 22 лютого 2012 року передбачено, що за відсутністю у спадкоємця необхідних для видачі свідоцтва про право на спадок правовстановлюючих документів, нотаріус роз'яснює йому вирішення зазначеного питання в судовому порядку. Що і стало підставою для звернення позивача до суду із даним позовом.

Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обовязки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Положення ч. 1 ст. 15 та ст. 392 ЦК України вказують, що власник майна може предявити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Відповідно до ст. 1225 ЦК України право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, зі збереженням її цільового призначення. До спадкоємців житлового будинку, інших будівель та споруд переходить право власності або право користування земельною ділянкою, на якій вони розміщені.

Належність земельної ділянки померлому ОСОБА_3 підтверджується самим державним актом, а також і витягом з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, виданим 02 листопада 2017 року Вітовським районним відділом Головного управління Держгеокадастру у Миколаївській області.

Таким чином, дослідженими під час розгляду справи доказами підтверджено, що земельна ділянка належала ОСОБА_3 і це майно входить до складу спадщини після його смерті, а тому в порядку спадкування повинно відійти спадкоємцям, тобто позивачу в справі як спадкоємцю першої черги за законом, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин.

Враховуючи, що іншим способом, окрім судового порядку, він не може захистити своє спадкове майнове право, тому відповідно до ст. 16 ЦК України воно підлягає захисту шляхом визнання за ним права власності на нерухомість в порядку спадкування за законом.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 141, 258, 259, 263-265 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Грейгівської сільської ради Вітовського району Миколаївської області та до ОСОБА_2 про надання додаткового строку для прийняття спадщини та визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування за законом - задовольнити повністю.

Надати ОСОБА_1 додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_3, померлого 18 лютого 2016 року, терміном у шість місяців з дня набрання законної сили цього рішення суду.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на земельну ділянку площею 8,11 гектарів, в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_3, померлого 18 лютого 2016 року, розташовану в межах території Грейгівської сільської ради Вітовського (раніше Жовтневого) району Миколаївської області, яка йому належала відповідно до державного акту серії ІІ-МК № 029192, виданого 6 червня 2002 року Жовтневою (тепер Вітовською) районною державною адміністрацією Миколаївської області.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Миколаївської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня виготовлення повного тексту рішення.

В судовому засіданні було проголошено вступну та резолютивну частину, його повний текст був складений 27 лютого 2018 року.

Суддя Р.В. Козаченко