Справа № 357/1852/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 травня 2018 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Кошель Б. І. ,

при секретарі Кривенко О. С.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Біла Церква в залі суду № 6 цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом, посилаючись на те, що перебуває з відповідачкою у зареєстрованому шлюбі з 23.11.2002 року, від шлюбу неповнолітніх дітей не мають, на даний час сімя розпалася, через несумісність характерів, втрату почуттів, між сторонами відсутнє взаєморозуміння, а тому позивач просила розірвати шлюб.

Позивач у судове засідання не з'явився, про день і час розгляду справи був повідомлений належним чином, направив до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав в повному обсязі.

Відповідачка в судове засідання не зявилась, про день і час розгляду справи була повідомлена належним чином, направила до суду заяву про розгляд справи за її відсутності.

Відповідно до ч.3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку про задоволення вимог позивача.

Так, судом встановлено, що сторони перебувають в шлюбі, зареєстрованому 23 ллистпада 2002 року у Відділі реєстрації актів цивільного стану Білоцерківського району у Київській області, актовий запис № 92. Від шлюбу неповнолітнх дітей не мають.Тривалий час шлюбні стосунки не підтримуються, шлюб має формальний характер, збереження сім'ї не можливе, збереження шлюбу суперечить інтересам подружжя.

Згідно ч. 1 ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушення жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Норми частин 3 і 4 ст. 56 СК України передбачають, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини; примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Згідно ст. 110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

З'ясувавши дійсні взаємини подружжя, причини подання позову про розірвання шлюбу, інші обставини життя подружжя, судом встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін і тому шлюб між сторонами має бути розірваний.

Згідно ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що подальше спільне життя сторін і збереження шлюбу є недоцільним і це суперечить інтересам позивача, а тому шлюб можливо розірвати.

Після розірвання шлюбу відповідачці залишити прізвище - «Нагайцева».

Оскільки позивач звільнений від сплати судового збору на підставі п.9 ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», стягненню з відповідачки на користь держави підлягає судовий збір в сумі 704 гривні 80 копійок.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 110, 112,113 СК України, ст.ст. 12, 13, 81, 158, 200, 258- 265 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ,зареєстрований 23 листопада 2002 року у Відділі реєстрації актів цивільного стану Білоцерківського району у Київській області, актовий запис № 92 - розірвати.

Після розірвання шлюбу прізвище відповідачки залишити - «Нагайцева».

Стягнути з ОСОБА_2 на корить держави судовий збір в розмірі 704 грн.80 коп.

Рішення суду може бути оскаржене до Апеляційного суду Київської області через Білоцерківський міськрайонний суд шляхом подання апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційні скарги подаються учасниками справи через Білоцерківський міськрайонний суд.

СуддяОСОБА_3