Провадження №: 2/755/1119/18
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" квітня 2018 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого: судді Гончарука В.П.

з секретарем Краснової І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Державний нотаріус П'ятнадцятої державної нотаріальної контори ОСОБА_2 про визнання права власнті на майно в порядку спадкування за законом, суд, -

.В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом до Київської міської ради, третя особа: Державний нотаріус П'ятнадцятої державної нотаріальної контори ОСОБА_2 про визнання права власнті на майно в порядку спадкування за законом. Просить суд визнати за ним право власності на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 загальною площею з врахуванням 50 % площі лоджії - 62,2 кв.м. в порядку спадкування за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 батька ОСОБА_3.

Свої вимоги мотивував тим, що ІНФОРМАЦІЯ_4 помер його батько ОСОБА_3. Після його смерті відкрилась спадщина на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1. Позивач є єдиним спадкоємцем після смерті батька.

Постановою Державного нотаріуса П'ятнадцятої київської державної нотаріальної контори ОСОБА_2 від 19.10.2017 року позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на вище вказане майно, оскільки спадкоємцем не надано оригінали документів, що підтверджують право власності та державну реєстрацію права власності померлого ОСОБА_3. Виходячи з неможливості реалізувати позивачу свої спадкові права іншим шляхом було вирішено звернутися до суду.

Позивач у судове засідання не з'явився, про місце і час розгляду справи повідомлений належним чином. До початку судового засідання надав письмову заяву з проханням розглянути справу без його участі, позовні вимоги підтримав в повному обсязі.

Представник відповідача у судове засідання не з'явився, про місце і час розгляду справи повідомлений належним чином. До початку судового засідання надав письмову заяву з проханням розглянути справу без його участі. Просив винести рішення згідного норм чинного законодавства.

Представник третьої особи у судове засідання не з'явився, про місце і час розгляду справи повідомлений належним чином. До початку судового засідання надав письмову заяву з проханням розглянути справу без його участі.

Всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об'єктивному розгляді справи, зібрані по справі докази, керуючись законом, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

У відповідності до ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Як передбачено ст. 392 ЦК України, власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Частиною 2 статті 1223 ЦК України регламентовано, що у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261 - 1265 цього Кодексу.

Статтею 1258 ЦК України визначено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Згідно статті 1261 Цивільного кодексу України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

В судовому засіданні встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_4 помер ОСОБА_3, що підтверджується свідоцтвом про смерть, актовий запис № 620.

Позивач ОСОБА_1 є рідним сином померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_3.

Відповідно довідки Житлово-будівельного кооперативу «Шовковик -3» № 126, ОСОБА_3 є власником кооперативної квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, та в повній мірі ним сплачено пайовий внесок за квартиру в розмірі 7 402,44 крб.

Згідно даної довідки ОСОБА_3 є членом Житлово-будівельного кооперативу «Шовковик -3» з 29 січня 1978 року.

Відповідно до довідки Форми №3 Житлово-будівельного кооперативу «Шовковик -3» № 141 від 13.06.2017 року в квартирі, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 зареєстрований позивач ОСОБА_1.

Відповідно до листа Київського міського бюро технічної інвентаризації від 21.07.2017 року за №25982 згідно з даними бюро квартира, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, на праві власності не зареєстрована.

Після смерті ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_4, відкрилась спадщина на спадкове майно, у тому числі і на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.

Як вбачається з матеріалів спадкової справи, інших спадкоємців після смерті ОСОБА_3 крім позивача не має.

Позивач звернувся до П'ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, але йому було відмовлено постановою державного нотаріуса від 19.10.2017 року у зв'язку з відсутністю оригіналів правовстановлюючих документів на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.

Відповідно до ч. 1 ст. 15 Закону України УРСР «Про власність» в редакції, що діяла станом на 24.03.1992 року члени житлового, житлово-будівельного кооперативу, дачного, гаражного чи іншого кооперативу або товариства, який повністю вніс свій пайовий внесок за квартиру, дачу, гараж, іншу будівлю або приміщення, надані йому в користування, набуває права власності на це майно.

Отже, вбачається, що право власності члена житлово-будівельного кооперативу на квартиру раніше виникало з моменту виплати паю і не вимагало державної реєстрації.

Відповідно до п. 8 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» у разі смерті члена житлово-будівельного, дачно-будівельного, гаражно-будівельного кооперативу, члена садівницького товариства, яким до смерті не були внесені повністю пайові внески, до складу спадщини входять частина внесеного та інші суми, які підлягають поверненню, а не квартира, дача, гараж, садовий будинок. Частка пайового внеску, що належала померлому, входить до складу спадщини на загальних підставах. Якщо спадкодавець повністю вніс пайовий внесок, то до складу спадщини включаєтьсявідповідно квартира, дача, гараж, садовий будинок, інші будівлі та споруди.

Таким чином, в судовому засіданні було встановлено, що єдиним спадкоємцем після смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_3 є його син - ОСОБА_1.

Згідно положень пункту 23 постанови Пленуму Верховного суду № 7 від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування", свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, в установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають.У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Відповідно до п.п. 4.14, 4.15, 4.18. п. 4 Глави 10 порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 22.02.2012 № 296/5, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 22 лютого 2012 року № 282/20595, при видачі свідоцтва про право на спадщину нотаріус обов'язково перевіряє: факт смерті спадкодавця, час і місце відкриття спадщини, наявність підстав для закликання до спадкоємства, якщо має місце спадкування за законом, прийняття спадкоємцем спадщини у встановлений законом спосіб, склад спадкового майна, на яке видається свідоцтво про право на спадщину. На підтвердження цих обставин від спадкоємців витребовуються документи, які підтверджують вказані факти.

Видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкодавцеві та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна.

Якщо до складу спадкового майна входить нерухоме майно, що підлягає реєстрації (за винятком земельної ділянки), нотаріус виготовляє витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. За відсутності у спадкоємця необхідних для видачі свідоцтва про право на спадщину документів нотаріус роз'яснює йому процедуру вирішення зазначеного питання в судовому порядку.

На підставі вищевикладеного, беручи до уваги належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Державний нотаріус П'ятнадцятої державної нотаріальної контори ОСОБА_2 про визнання права власнті на майно в порядку спадкування за законом - підлягають задоволенню.

Згідно ч. 1 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 89 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 1216, 1217, 1218, 1223, 1258, 1261, 1268 ЦК України, пункту 23 постанови Пленуму Верховного суду № 7 від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування", ст.ст. 7-13, 76-81, 141, 259, 263-265, 268, 273, 354 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Державний нотаріус П'ятнадцятої державної нотаріальної контори ОСОБА_2 про визнання права власнті на майно в порядку спадкування за законом - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1) право власності на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 загальною площею з врахуванням 50 % площі лоджії - 62,2 кв.м. в порядку спадкування за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 батька ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_3.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: