Справа № 444/1336/17 Головуючий у 1 інстанції: Мікула В.Є.
Провадження № 22-ц/783/147/18 Доповідач в 2-й інстанції: ОСОБА_1В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 травня 2018 року колегія суддів судової палати у цивільних справах Апеляційного суду Львівської області в складі:

головуючого судді Савуляка Р.В.,

суддів: Крайник Н.П., Мельничук О.Я.

за участі секретаря: Куцика І.Б.

з участю: прокурора Заєць І.Є., Борис Г.І. та її представника ОСОБА_2, розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові цивільну справу за апеляційною скаргою прокуратури Львівської області на рішення Жовківського районного суду Львівської області від 06 грудня 2017 року у справі за позовом керівника Червоноградської місцевої прокуратури до Куликівської селищної ради Жовківського району, ОСОБА_3, третя особа державний реєстратор речових прав на нерухоме майно Жовківської міської ради про визнання незаконними та скасування рішень органу місцевого самоврядування, виданих внаслідок вчинення корупційного правопорушення, повернення земельної ділянки ,-

ВСТАНОВИЛА:

У червні 2017 року керівник Червоноградської місцевої прокуратури звернувся до суду із позовом до Куликівської селищної ради Жовківського району, ОСОБА_3, третя особа державний реєстратор речових прав на нерухоме майно Жовківської міської ради про визнання незаконними та скасування рішень органу місцевого самоврядування, виданих внаслідок вчинення корупційного правопорушення, повернення земельної ділянки.

Позовна заява мотивована тим, що ОСОБА_3 будучи суб'єктом відповідальності за правопорушення, передбачені ч.ч.1,2 ст.172-7 КУпАП (порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів), як депутат місцевої ради всупереч ст.28 Закону України «Про запобігання корупції» 09 березня 2016 року під час засідання V сесії Куликівської селищної ради сьомого скликання у ході розгляду питання «Про надання дозволу на виготовлення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність ОСОБА_3І.», яким надавався дозвіл на виготовлення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність не повідомила про наявність у неї конфлікту інтересів та проголосувала «за» позитивне рішення такого питання.

23 червня 2016 року ОСОБА_3 під час засідання ІХ сесії Куликівської селищної ради сьомого демократичного скликання при голосуванні за прийняття рішення №18 «Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення їй у власність земельної ділянки с. Мервичі по вул.Молодіжна для ведення садівництва, площею 0,0858 га кадастровий №462275600:07:005:0031» не повідомила у встановленому законом порядку про наявність у неї конфлікту інтересів.

18 травня 2017 року ОСОБА_3 на підставі зазначеного рішення сесії Куликівської селищної ради зареєструвала право власності на земельну ділянку для ведення особистого селянського господарства, площею 0,0858 га кадастровий номер :07:005:0031, про що реєстратором Жовківської міської ради внесено запис до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Постановою Жовківського районного суду Львівської області від 27 квітня 2017 року ОСОБА_3 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч.ч.1,2 ст.172-7 КУпАП та накладено штраф в сумі 3400 гривень.

З урахуванням зазначених обставин, позивач на підставі ст.121 Конституції України, ст.ст.23 Закону України «Про прокуратуру»ст.ст.1, 28, 67 Закону України «Про запобігання корупції» ст.16,21,388 ЦК України просив:

визнати незаконним та скасувати рішення 5-ої сесії сьмого демократичного скликання Куликівської селищної ради Жовківського району від 09 березня 2016 року №25 «Про надання дозволу на виготовлення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність в с.Мервичі, гр.ОСОБА_3 та рішення 9-ої сесії сьомого демократичного скликання Куликівської селищної ради Жовківського району від 23 червня 2016 року №18 «Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність в с.Мервичі по вул.Молодіжна гр.ОСОБА_3І.»;

внести до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запис визнання недійсним та скасування запису про право власності за №15507651, внесеного до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно 18 липня 2016 року;

зобов»язати ОСОБА_3 повернути у власність територіальної громади Куликівської селищної ради земельну ділянку в смт. Куликів Жовківського району Львівської області, площею 0,0858 га, кадастровий №:07:005:0031, нормативно грошова оцінка якої становить 8297 гривень (а.с.1-6).

Оскаржуваним рішенням Жовківського районного суду Львівської області від 06 грудня 2017 року у задоволенні позову керівника Червоноградської місцевої прокуратури до Куликівської селищної ради Жовківського району, ОСОБА_3, третя особа державний реєстратор речових прав на нерухоме майно Жовківської міської ради про визнання незаконними та скасування рішень органу місцевого самоврядування, виданих внаслідок вчинення корупційного правопорушення, повернення земельної ділянки відмовлено.

Рішення суду оскаржила прокуратура Львівської області.

В апеляційній скарзі посилається на те, що оспорювані рішення Куликівської селищної ради від 09 березня 2016 «Про надання дозволу на виготовлення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність ОСОБА_3І.» та від 23червня 2016 «Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність в с. Мервичі по вул. Молодіжній гр.ОСОБА_3І.» прийнято внаслідок вчинення депутатом даної селищної ради ОСОБА_3 корупційного адміністративного правопорушення, передбаченого ч. ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП у зв'язку із невиконанням останньою покладеного ст. ст. 28, 67 Закону України «Про запобігання корупції» зобов'язання щодо врегулювання конфлікту інтересів під час прийняття оспорюваного рішення, що встановлено постановою Жовківського районного суду від 27.04.2017, не скасовано у добровільному порядку уповноваженою особою та відповідних заходів, спрямованих на його скасування не вжито, таке підлягає скасуванню у судовому порядку.

Вказує, що не заслуговують на увагу трактування суду на власний розсуд ст. 67 Закону України «Про запобігання корупції», оскільки оскаржуване рішення відповідатиме чинному законодавству лише за умови виконання депутатом Куликівської селищної ради ОСОБА_3 зобов'язань, покладених на неї п.п. 1, 2 ч. 1 ст. З, ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» щодо регулювання конфлікту інтересів під час прийняття оскаржуваних рішень.

Зазначає, що недотримання ОСОБА_3 вимог вказаного Закону при прийнятті оскаржуваного рішення свідчить про його незаконність, незважаючи на вирішальність її голосу, оскільки таке прийнято в умовах реального конфлікту інтересів.

Аналогічного висновку дійшов Вищий адміністративний суд України у справі № К/800/390114/15 (№ 486/74/15-а), прийнявши ухвалу від 02.06.2016, якою залишено в силі судове рішення апеляційної інстанції, яким скасовано незаконну постанову суду першої інстанції у справі з таких же правовідносин.

Також вказує, виконання ОСОБА_3 зобов'язання щодо врегулювання конфлікту інтересів під час прийняття оскаржуваного рішення могло б вплинути на волевиявлення інших депутатів та прийняття рішення.

Просить рішення Жовківського районного суду Львівської області від 06 грудня 2017 року скасувати та ухвалити нове рішення , яким позов задовольнити повністю.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення прокурора Заєць І.Є. на підтримання апеляційної скарги, ОСОБА_3 та її представника ОСОБА_2 на її заперечення, перевіривши матеріали справи, законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги колегія суддів приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення.

Відповідно до ст.375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 140 Конституції України встановлено, що місцеве самоврядування є правом територіальної громади самостійно вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України в порядку, встановленому законом, як безпосередньо, так і через органи місцевого самоврядування: сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи.

Згідно з частиною 1 статті 1 Закону України «Про місцеве самоврядування» - правомочний склад ради - кількість депутатів, обраних до відповідної ради, повноваження яких визнано і не припинено в установленому законом порядку, яка становить не менш як дві третини від загального складу ради.

Відповідно до частини 1, 2 статті 2 Закону України «Про місцеве самоврядування» місцеве самоврядування в Україні це гарантоване державою право та реальна здатність територіальної громади жителів села чи добровільного об»єднання у сільські громаду жителів кількох сіл, селища, міста - самостійно або під відповідальність органів та посадових осіб місцевого самоврядування вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України. Місцеве самоврядування здійснюється територіальними громадами сіл, селищ, міст як безпосередньо, так і через сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи, а також через районні та обласні ради, які представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст.

Відповідно до частини 4 статті 45 Закону України «Про місцеве самоврядування» рада вважається повноважною за умови обрання не менш як 2/3 депутатів від загального складу ради.

Частиною 2 статті 59 Закону України «Про місцеве самоврядування» встановлено, що рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених законом.

Судом та матеріалами справи встановлено, що відповідач ОСОБА_3 є депутатом сьомого демократичного скликання Куликівської селищної ради Жовківського району Львівської області. До складу ради входить 22 депутатів.

09 березня 2016 року під час проведення V- ої сесії VІІ демократичного скликання Куликівської сільської ради Жовківського району Львівської області ОСОБА_3 вчинила дії в умовах реального конфлікту інтересів.

Зокрема, вона взяла участь у голосуванні при розгляді власної заяви з проханням надати дозвіл на виготовлення проекту землеустрою щодо відведення у власність земельної ділянки орієнтовною площею 0,08 га для ведення садівництва в с. Мервичі по вул.Молодіжна та голосувала за прийняття рішення №25 «Про надання дозволу на виготоволення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність в с. Мервичі ОСОБА_3І.» та не повідомила у встановленому законом порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Також депутат ОСОБА_3 23 червня 2016 року під час проведення ІХ-ої сесії VІІ демократичного скликання Куликівської селищної ради Жовківського району Львівської області, не повідомила у встановленому законом порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів перед прийняттям рішення №18 «Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність в с.Мервичі по вул.Молодіжна гр.ОСОБА_3І.», не вжила заходів щодо недопущення будь якої можливості виникнення реального конфлікту інтересів між особистими інтересами або інтересами близьких осіб.

Постановою Жовківського районного суду Львівської області від 27 квітня 2017 року ОСОБА_3 визнано винною у вчиненні адміністративних правопорушень передбачених ч.1 ст.172-7 та ч.2 ст.172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладено штраф в сумі 3400 гривень (а.с.8-10).

Як зазначено у ч.2 ст.35 Закону України «Про запобігання корупції» у разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом.

Про конфлікт інтересів такої особи може заявити будь-який інший член відповідного колегіального органу або учасник засідання, якого безпосередньо стосується питання, що розглядається. Заява про конфлікт інтересів члена колегіального органу заноситься у протокол засідання колегіального органу.

У разі якщо неучасть особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу, у прийнятті рішень цим органом призведе до втрати правомочності цього органу, участь такої особи у прийнятті рішень має здійснюватися під зовнішнім контролем. Рішення про здійснення зовнішнього контролю приймається відповідними колегіальним органом.

Відповідно до ч.1 ст.67 Закону України «Про запобігання корупції», нормативно правові акти, рішення, видані (прийняті) з порушенням вимог цього Закону, підлягають скасуванню органом або посадовою особою, уповноваженою на прийняття чи скасування відповідних актів, рішень, або можуть бути визнані незаконними в судовому порядку за заявою заінтересованої фізичної особи, об'єднання громадян, юридичної особи, прокурора, органу державної влади, зокрема Національного агентства, органу місцевого самоврядування.

Системний аналіз вищезазначених норм Закону України «Про боротьбу з корупцією» дає підстави для висновків про те, що наявність потенційного або реального конфлікту інтересів не тягне за собою автоматичної недійсності прийнятих рішень колегіального органу та лише у визначених законом випадках може вплинути на втрату правомочності органу.

Згідно виписки з протоколу V- ої сесії VІІ демократичного скликання Куликівської сільської ради Жовківського району Львівської області за оскаржуване рішення №25 «Про надання дозволу на виготоволення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність в с. Мервичі ОСОБА_3І.» проголосувало - 20 депутатів, проти, утрималися - немає, не брали участі у голосуванні 3 депутати.

Якщо б ОСОБА_3 не брала участі в голосуванні, то за вказане рішення проголосувало б 19 депутатів, що є достатньо для прийняття рішення про надання дозволу на розробку проекту землеустрою.

Згідно виписки з протоколу ІХ- ої сесії VІІ демократичного скликання Куликівської сільської ради Жовківського району Львівської області за оскаржуване рішення №18 «Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність в с. Мервичі по вул.Молодіжніа гр.ОСОБА_3І.» проголосувало 12 депутатів, проти немає, утрималися -1, не брали участь у голосуванні 2 депутати.

Згідно відомості поіменного голосування депутатів Куликівської сільської ради Жовківського району Львівської області - ОСОБА_3 не брала участі у голосування по даному питанні.

Таким чином, враховуючи, що усунення депутата ОСОБА_3 від голосування при прийнятті рішення №25 «Про надання дозволу на виготовлення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність в с. Мервичі ОСОБА_3І.» внаслідок конфлікту інтересів не призводить до втрати правомочності колегіального органу (Куликівської сільської ради), не впливає на юридичний факт наявності більшості голосів при прийнятті оскаржуваного рішення, а відтак відповідає вимогам чинного законодавства та визначеній законом компетенції органу, який видав цей акт.

При прийнятті оскаржуваного рішення №18 «Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність в с. Мервичі по вул.Молодіжніа гр.ОСОБА_3І.», остання не брала участі у голосуванні, в силу юридичної необізнаності не повідомила депутатів про наявність у неї реального конфлікту інтересів однак це призело до втрати правомочності колегіального органу (Куликівської сільської ради), не вплинуло на юридичний факт наявності більшості голосів при прийнятті оскаржуваного рішення.

Згідно з правовою позицією Конституційного суду України викладеній у рішенні №7-рп/2009 від 16 квітня 2009 року потрібно розрізняти нормативні та ненормативні акти органу місцевого самоврядування.

До нормативних належать акти, які встановлюють, змінюють чи припиняють норми права, мають локальних характер, розраховані на широке коло осіб та застосовуються неодноразово, а ненормативні акти передбачають конкретні приписи, звернені до окремого суб'єкта чи юридичної особи, застосовуються одноразово і після реалізації вичерпують свою дію (п.4 вказаного рішення).

Оскаржувані рішення Куликівської селищної ради №25 від 09 березня 2016 року та №18 від 23 червня 2016 року є ненормативним актом, звернені конкретно до ОСОБА_3, застосовано одноразово і після реалізації вичерпало свою дію.

Відповідно до останнього абзацу п.5 цього рішення Конституційного суду, ненормативні правові акти органу місцевого самоврядування є актами одноразового застосування, вичерпують свою дію фактом їхнього виконання, тому вони не можуть бути скасовані чи змінені органом місцевого самоврядування після їх виконання.

Відмовляючи у задоволенні позову, судом першої інстанції вірно враховано, що рішення Куликівської селищної ради №25 від 09 березня 2016 року та №18 від 23 червня 2016 року є ненормативним актом органу місцевого самоврядування, який вичерпав свою дію внаслідок його виконання, а відтак його скасування не породжує наслідків для власника земельної ділянки, оскільки в нього виникло право володіння земельною ділянкою, і це право ґрунтується на правовстановлюючих документах. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 06 липня 2016 року у справі №916/876/13. та висновками Вищого господарського суду України, які наведені у постанові від 06 квітня 2017 року.

Зокрема, відмовляючи у задоволенні касаційної скарги першого заступника прокурора Львівської області на постанову Господарського суду Львівської області у справі №914/2304/16 суд касаційної інстанції у постанові від 06 квітня 2017 року зазначив, що відповідно до частини 1 статті 67 Закону України "Про запобігання корупції"нормативно-правові акти, рішення, видані (прийняті) з порушенням вимог цього Закону, підлягають скасуванню органом або посадовою особою, уповноваженою на прийняття чи скасування відповідних актів, рішень, або можуть бути визнані незаконними в судовому порядку за заявою заінтересованої фізичної особи, об'єднання громадян, юридичної особи, прокурора, органу державної влади, зокрема Національного агентства, органу місцевого самоврядування.

Таким чином, вищезазначена норма закону передбачає диспозитивність дій суду щодо визнання рішень незаконними в судовому порядку, та не зобов'язує суд в імперативному порядку визнавати рішення органу місцевого самоврядування недійсними з вищенаведеної підстави.

Акт державного чи іншого органу це юридична форма рішень цих органів, тобто офіційний письмовий документ, який породжує певні правові наслідки, спрямований на регулювання тих чи інших суспільних відносин і має обов'язковий характер для суб'єктів цих відносин.

За частиною 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах та у спосіб, що передбачені Конституцієюта законами України.

Статтею 140 Конституції України встановлено, що місцеве самоврядування є правом територіальної громади самостійно вирішувати питання місцевого значення в межах Конституціїі законів України в порядку, встановленому законом, як безпосередньо, так і через органи місцевого самоврядування: сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи.

Відповідно до частин 1, 2 статті 2 Закону України "Про місцеве самоврядування" місцеве самоврядування в Україні - це гарантоване державою право та реальна здатність територіальної громади - жителів села чи добровільного об'єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища, міста - самостійно або під відповідальність органів та посадових осіб місцевого самоврядування вирішувати питання місцевого значення в межах Конституціїі законів України. Місцеве самоврядування здійснюється територіальними громадами сіл, селищ, міст як безпосередньо, так і через сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи, а також через районні та обласні ради, які представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст.

Відповідно до частини 10 статті 59 Закону України "Про місцеве самоврядування" акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування з мотивів їхньої невідповідності Конституції або законам України визнаються незаконними в судовому порядку. Згідно з приписами частини 1 статті 21 Цивільного кодексу України суд визнає незаконним та скасовує правовий акт індивідуальної дії, виданий органом державної влади або органом місцевого самоврядування, якщо він суперечить актам цивільного законодавства і порушує цивільні права або інтереси. Отже, підставами для визнання недійсним акта (рішення) є невідповідність його вимогам законодавства або визначеній законом компетенції органу, який видав цей акт, порушення у зв'язку з прийняттям відповідного акта прав та охоронюваних законом інтересів підприємства чи організації.

Відповідно до частини 4 статті 45 Закону України "Про місцеве самоврядування"(в редакції від 01.03.2016, яка була чинна на момент прийняття оскаржуваного рішення) рада вважається повноважною за умови обрання не менш як двох третин депутатів від загального складу ради. Згідно з частиною 1 статті 1 Закону України "Про місцеве самоврядування"(у відповідній редакції) правомочний склад ради - кількість депутатів, обраних до відповідної ради, повноваження яких визнано і не припинено в установленому законом порядку, яка становить не менш як дві третини від загального складу ради.

Отже, правомочний склад Винниківської міської ради становить 18 депутатів (27 депутатів * 2/3).

Частиною 2 статті 59 Закону України "Про місцеве самоврядування" встановлено, що рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом.

Отже, Винниківська міська рада здійснює свої повноваження шляхом прийняття рішень більшістю депутатів міської ради, а саме 14 депутатів.

Частиною 2 статті 35 Закону України "Про запобігання корупції"визначено, що в разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом. Про конфлікт інтересів такої особи може заявити будь-який інший член відповідного колегіального органу або учасник засідання, якого безпосередньо стосується питання, що розглядається. Заява про конфлікт інтересів члена колегіального органу заноситься в протокол засідання колегіального органу. У разі якщо неучасть особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу, у прийнятті рішень цим органом призведе до втрати правомочності цього органу, участь такої особи у прийнятті рішень має здійснюватися під зовнішнім контролем.

З системного аналізу вищенаведених норм Закону України "Про запобігання корупції"вбачається, що наявність потенційного або реального конфлікту інтересів не тягне за собою автоматичної недійсності прийнятих рішень колегіального органу та лише у визначених законом випадках може впливати на втрату правомочності органу.

Судами попередніх інстанцій установлено, що відповідно до результатів голосування на пленарному засіданні Винниківської міської ради від 24.03.2016, реєстрації депутатів Винниківської міської ради сьомого демократичного скликання від 24.03.2016 та протоколу пленарного засідання від 24.03.2016 вбачається, що на пленарне засідання з'явилось 24 з 27 депутатів Винниківської міської ради, а за оскаржуване рішення проголосувало 21 депутатів, проти - 2, утрималось - 0, не голосували - 1.

Таким чином, враховуючи, що усунення депутата ОСОБА_11 від голосування при прийнятті оскаржуваного рішення внаслідок конфлікту інтересів не призводить до втрати правомочності колегіального органу (Винниківської міської ради), не впливає на юридичний факт наявності більшості голосів при прийнятті оскаржуваного рішення та не змінює волю колегіального органу на прийняття оскаржуваного рішення, а відтак відповідає вимогам чинного законодавства та визначеній законом компетенції органу, який видав цей акт.

З огляду на що, прокурором не доведено належними та допустимими доказами факту порушення відповідачем вимог законодавства внаслідок розпорядження спірною земельною шляхом поновлення відповідачу-2 терміну оренди земельної ділянки з кадастровим номером :01:003:0051 площею 1,5500 га по вул. Сухомлинського у м. Винники.

Окрім цього, необхідно врахувати, що рішення Винниівської міської ради №264 від 24.03.2016 є ненормативним актом органу місцевого самоврядування, який вичерпав свою дію внаслідок його виконання. Враховуючи викладене, позов, предметом якого є визнання недійсним розпорядження органу місцевого самоврядування, яким вирішено питання про передачу в оренду земельних ділянок, тобто ненормативний акт, що застосовується одноразово і з прийняттям якого виникають правовідносини, пов'язані з реалізацією певних суб'єктивних прав та охоронюваних законом інтересів, не може бути задоволено, оскільки таке розпорядження органу місцевого самоврядування вичерпало свою дію внаслідок виконання, а відтак його скасування не породжує наслідків для орендарів земельних ділянок, оскільки у таких осіб виникло право володіння земельною ділянкою, і це право ґрунтується на правовстановлюючих документах. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 06.07.2016 у справі №916/876/13.

За таких установлених обставин, висновок судів про відмову у вимозі щодо визнання незаконним та скасування рішення Винниківської міської ради №264 від 24.03.2016 визнається колегією суддів правомірним.

Зазначену практику судів касаційної інстанції враховано судом першої інстанції та обґрунтовано відмовлено у задоволенні позову прокуратури.

Крім того, при прийнятті оскаржуваного рішення суд першої інстанції вірно взяв до уваги той факт, що спірною земельною ділянкою ОСОБА_3 користується понад 15 років, а тому немає обґрунтованих підстав для позбавлення її права власності на користь Куликівської селищної ради, оскільки це суперечить принципам верховенства права (ст.8 Конституції України), статті 1 Протоколу №1 до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (право мирно володіти своїм майном) і є несправедливим відносно ОСОБА_3

Інші доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують.

Судом правильно встановлено фактичні обставини справи, вірно застосовано матеріальний закон та дотримано процедуру розгляду справи, встановлену ЦПК України, ухвалено справедливе рішення, тому підстав для його зміни чи скасування колегія суддів не убачає.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374 п.1, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу прокуратури Львівської області залишити без задоволення.

Рішення Жовківського районного суду Львівської області від 06 грудня 2017 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскарженою у касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повної постанови.

Повний текст постанови складено 31 травня 2018 року.

Головуючий : Савуляк Р.В.

Судді Крайник Н.П.

ОСОБА_4