465/6745/17
2/465/586/18
У Х В А Л А

судового засідання

01.06.2018 року Франківський районний суд м.Львова у складі:

головуючого - судді Гулієвої М.І.

при секретарі - Жовнір Р.С.

з участю представників відповідача- Яцишина О.В.,ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за позовомОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання недійсним договору дарування квартири ,-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні суду знаходиться справа за позовомОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання недійсним договору дарування квартири по вул.Коновальця,30/2а у м.Львові.

Згідно ухвали суду від 8.12.17р.даний позов забезпечено шляхом накладення арешту на спірну квартиру.

Представник відповідача ОСОБА_5 у судовому засіданні заявив клопотання про зустрічне забезпечення заначеного позову шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі 10% вартості квартирипо вул.Коновальця,30/2а у м.Львові,посилаючись на те,що даним арештом порушуються права ОСОБА_4 як власника квартири,що призводить до значних фінансових втрат.З метою забезпечення інтересів відповідача просить заяву задоволити.

Заслухавши представника відповідача ОСОБА_1,який дане клопотання підтримав, дослідивши матеріали справи, доводи поданої заяви,суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст .154 ЦПК України, суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Відповідно до ч.3 ст. 154 ЦПК України, суд зобов»язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом:

1) надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів;

2) вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов'язаних із забезпеченням позову.

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв»язку із забезпеченням позову.

Питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову.

Як вбачається з клопотання про зустрічне забезпечення представник відповідача посилається на те, що у зв"язку з арештомвідповідач ОСОБА_4немає можливості зареєструвати правовстановлюючі документи на квартиру,оскільки,первинні документи були викрадені,що спричиняє для неї значних фінансових втрат.

Однак, в клопотанні не зазначено на відшкодування яких збитків, та в якій сумі, що можуть бути спричинені внаслідок забезпечення позову, слід застосувати зустрічне забезпечення.

Також відповідачем не підтверджено доказами, обставини, зазначені в ч.3 ст. 154 ЦПК України, що зобов'язують суд застосувати зустрічне забезпечення. Натомість з копії паспорта позивачки вбачається,що вона має зареєстроване місце проживання за адресою ІНФОРМАЦІЯ_1.

За наведених обставин клопотання задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 154 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

у задоволенні клопотання представника відповідача - ОСОБА_5про зустрічне забезпечення позову по справі за позовомОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання недійсним договору дарування квартири- відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Львівської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її проголошення.

Суддя М.І.Гулієва