Справа № 308/5273/18
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

24 травня 2018 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Деметрадзе Т.Р., ознайомившись із позовною заявою Перечинської районної кредитної спілки «Туря» до ОСОБА_1 Єлізавети Олександрівни, ОСОБА_2, ОСОБА_3, про стягнення боргу, -

ВСТАНОВИВ:

Перечинська районна кредитна спілка «Туря» звернулася до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовною заявою до ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, про стягнення боргу.

Разом з позовною заявою позивачем було заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору до моменту ухвалення судового рішення.

За приписами ст. 136 ЦПК України та ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Тобто, з аналізу вказаної правової норми вбачається, що основною умовою за якою суд може звільнити від сплати збору є скрутний майновий стан позивача, який повинен бути доведений достовірними та належними доказами.

Відповідно до п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

З огляду на те, що під відстроченням сплати судового збору розуміється перенесення строку його сплати не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, суду повинні бути надані докази того, що позивач зможе в майбутньому сплатити судовий збір.

На обґрунтування заявленого клопотання про відстрочку сплати судового збору позивач посилається на накладення арештів на банківські розрахункові рахунки Перечинської районної кредитної спілки «Тур'я» в ході виконання зведеного виконавчого провадження від 06.05.2011 року та 09.02.2012 року блокування коштів спілки, які перебувають у касі. На підтвердження цих обставин позивач до клопотання долучає лист Ужгородського МВ ДВС ГТУЮ в Закарпатській області вих. № 3278 від 23.01.2018 року, довідки начальника відділення №36 АТ «УкрСиббанк» вих.№58 та №59 від 02.04.2018 року, довідку з Ужгородської ОДПІ ГУ ДФС у Закарпатській області, яка є неналежної якості та суду не зрозумілий її зміст.

Враховуючи, що позивачем до клопотання не надано суду безспірних доказів на підтвердження майнового стану Спілки на час звернення до суду з позовною заявою, обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору, а також докази того, що позивач зможе в майбутньому сплатити судовий збір, приходжу до висновку про необхідність відмови позивачу у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Згідно з пп.1 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» від 07 грудня 2017 року № 2246-VIII, з 1 січня 2018 року установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 1762 гривень.

Таким чином, відповідно до заявленої позивачем ціни позову 142 592,92 грн., підлягає сплаті судовий збір у розмірі 2 138,89 гривень.

Відповідно до ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи з наведеного приходжу до переконання, що позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, а саме сплатити судовий збір у розмірі 2 138,89 (дві тисячі сто тридцять вісім грн. вісімдесят девять коп.) гривень. На підтвердження оплати судового збору необхідно надати оригінал квитанції про оплату.

Інформація про платіжні реквізити щодо сплати судового збору відображена на офіційному веб-порталі Судової влади України на сторінці Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області за посиланням http://ug.zk.court.gov.ua/sud0712/gromadyanam/zbr/.

Розяснити, що в разі усунення недоліків у зазначений строк позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Керуючись ст.ст. 136, 175, 177, 258-260, 353 ЦПК України, ЗУ «Про судовий збір», суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання Перечинської районної кредитної спілки «Туря» про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву Перечинської районної кредитної спілки «Туря» до ОСОБА_1 Єлізавети Олександрівни, ОСОБА_2, ОСОБА_3, про стягнення боргу залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви у строк не більше десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Розяснити, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Т.Р. Деметрадзе