Єдиний унікальний номер № 616/466/18
Провадження № 2/616/239/18
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

«27» листопада 2018 року Великобурлуцький районний суд

Харківської області

в складі: головуючого - судді РИКОВА М.І.

за участю секретаря

судового засідання КАПЛЕНКО А.В.,

справа № 616/466/18

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в смт. Великий Бурлук справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,-

в с т а н о в и в:

ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3, в якому зазначає, що 19 жовтня 2013 року між нею та відповідачем було укладено шлюб, який зареєстровано відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 1518.

На обґрунтування позову ОСОБА_2 вказала, що від шлюбу сторони мають неповнолітнього сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1. Сімейне життя між сторонами не склалось через відсутність взаєморозуміння, несумісність характерів та поглядів на сімейні відносини. Сторони шлюбні відносини припинили, на даний час спільного господарства не ведуть, проживають окремо. У зв'язку з викладеними обставинами ОСОБА_2 звернулась до суду із даним позовом, в якому просить суд розірвати шлюб із відповідачем.

Ухвалою Великобурлуцького районного суду Харківської області від 30 липня 2018 року подружжю ОСОБА_2 було надано строк для примирення - два місяці, тобто до 30 вересня 2018 року.

В підготовчому засіданні 01 жовтня 2018 року позивач підтримала позовні вимоги, пояснивши, що примирення не відбулося, упродовж наданого судом строку вони з відповідачем взагалі не спілкувалися.

01 жовтня 2018 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду (а.с.38).

Відповідно до п.1 ч.4 ст.274 ЦПК України, в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів та поділ майна подружжя.

Таким чином, справа має бути розглянута в порядку загального позовного провадження, з обов'язковим проведенням підготовчого провадження, відповідно до ст.ст. 189, 196 ЦПК України.

Позивач ОСОБА_2 про розгляд даної справи була повідомлена належним чином, судову повістку отримала 05.11.2018 р. (а.с.56). На адресу суду надана заява в якій просила справу розглядати без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, примирення між нею та відповідачем неможливе (а.с.47).

Відповідач ОСОБА_3 про розгляд даної справи також був повідомлений належним чином (а.с.57,59). Відповідач в першому судовому засіданні позов не визнав, просив надати строк на примирення. Отже, враховуючи зазначене, а також той факт, що сторона виявила бажання вжити заходів щодо примирення, суд вважав за свій обов'язок вжити всі передбачені законом заходи для відновлення шлюбу та сім'ї та надав сторонам строк на примирення. Після закінчення строку на примирення відповідач в судове засідання не з'явився, про причини неявки суд не повідомив. Заяв та клопотань від відповідача на адресу суду не надходило.

Відповідно до ч.2 ст.247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд вважає за можливе розглядати справу за відсутності сторін за доказами, що містяться в матеріалах справи.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про задоволення позову, виходячи з наступних підстав.

Матеріалами справи встановлено, що ОСОБА_2. та ОСОБА_3 19 жовтня 2013 року уклали шлюб, який зареєстровано відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 1518 (а.с.5).

Від шлюбу сторони мають неповнолітню дитину: сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1(а.с.6).

Відповідно до ч.1 ст.110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя, а згідно зі ст. 112 СК України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги інтереси неповнолітніх дітей та інші обставини життя подружжя.

Згідно ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільну справу в межах заявлених вимог та на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ст.111 СК України суд вживає заходів щодо примирення подружжя.

Судом було надано сторонам строк для примирення тривалістю два місяці. На адресу суду позивач надала заяву, в якій зазначила, що примирення не відбулося, вона наполягає на розірванні шлюбу, посилаючись на те, що будь-яких дій для примирення з обох сторін не вживалось та сторони не мають наміру зберегти шлюб (а.с.47).

Судом встановлено, що шлюбно-сімейні відносини між сторонами припинені, шлюб існує лише формально. Позивач в своїй заяві підтримала позовні вимоги та просила шлюб розірвати. В зв'язку з цим суд вважає, що вжиття заходів щодо збереження сім'ї не може дати позитивного результату та буде суперечити інтересам сторін і впливати на їх психоемоційний стан, а тому шлюб слід розірвати.

Виходячи із змісту ч.3 та ч.4 ст.56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Згідно зі ст.24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім'ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя (ст.110 СК України).

Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.

За ч.2 ст.112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них або інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

За таких обставин суд дійшов висновку, що подальше спільне життя подружжя та збереження їх сім'ї стали неможливими, оскільки це суперечить інтересам обох, заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини і що після розірвання шлюбу не будуть порушені особисті та майнові права сторін, а тому, згідно із ч.1 ст.110, ст.112 СК України, шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 підлягає розірванню.

Згідно ч.2 ст.114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Згідно з ч.3 ст.115 Сімейного кодексу України - документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

За змістом ст.113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Позивач виявила бажання після розірвання шлюбу залишити прізвище чоловіка - «ОСОБА_2».

Керуючись ст.ст. 24, 104, 105, 110, СК України, ст.ст. 12, 13, 259, 263, 264-265 ЦПК України, районний суд,-

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_2 - задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 19 жовтня 2013 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 1518, між ОСОБА_2 до ОСОБА_3 - розірвати.

Після розірвання шлюбу позивачеві залишити прізвище «ОСОБА_2».

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Великобурлуцький районний суд Харківської області шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Позивач: ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, уродженка смт. Великий Бурлук Харківська область, паспорт серії НОМЕР_3, виданий Великобурлуцьким РС ГУДМС України в Харківській області, реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_1, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1

Відповідач: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_4, уродженець м. Харків, паспорт серії НОМЕР_4, виданий Великобурлуцьким РС ГУГМС, реєстраційний номер картки платника податків - НОМЕР_2, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2

Головуючий - Суддя Великобурлуцького районного суду

Харківської області М.І.РИКОВ