Справа № 373/2358/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 травня 2018 р. м.Переяслав-Хмельницький

Переяслав-Хмельницький міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Реви О.І.

за участю:

секретаря судових засідань ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Переяслав-Хмельницький справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 міської ради Київської області про визнання права власності на спадкове майно,

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача ОСОБА_4 звернувся до суду з вказаним позовом в інтересах ОСОБА_2 про визнання за ним, в порядку спадкування за законом, після смерті 18 листопада 2015 року брата ОСОБА_5, права власності на житловий будинок № 36 (загальною площею 73,20 кв.м, житловою площею 47,90 кв.м) з господарськими будівлями і спорудами, що розташований по вулиці Інтернаціональній в м. Переяслав-Хмельницькому Київської області.

Свої вимоги обґрунтовує тим, що 08 квітня 1999 року померла мати позивача ОСОБА_6. Після її смерті відкрилась спадщина на належне їй майно: житловий будинок № 36 з господарськими будівлями і спорудами, що розташований по вулиці Інтернаціональній в м. Переяслав-Хмельницькому Київської області. Позивач ОСОБА_2 та його брат ОСОБА_5 є спадкоємцями першої черги після смерті ОСОБА_6, оскільки є її синами. ОСОБА_2 не звертався до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_6, а тому вважається таким, що не прийняв спадщину. За життя ОСОБА_5 прийняв спадщину після смерті своєї матері ОСОБА_6 відповідно до ст.549 ЦК України (в редакції 1963 року) шляхом фактичного вступу в управління та володіння спадковим майном.

18 листопада 2015 року ОСОБА_5 помер. Позивач є спадкоємцем за законом другої черги, оскільки є братом померлого. Інших спадкоємців за законом першої черги чи за заповітом, в тому числі й таких, що мають право на обовязкову частку у спадщині, не має.

Рішенням Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області по справі № 373/1549/16-ц від 16.11.2016 ОСОБА_2 було визначено додатковий строк для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини після смерті 18 листопада 2015 року брата ОСОБА_5 тривалістю один місяць. В звʼязку з цим, він подав заяву про прийняття спадщини приватному нотаріусу ОСОБА_3 міського нотаріального округу Київської області ОСОБА_7, в результаті чого було заведено спадкову справу № 14/2016.

У видачі свідоцтва про право на спадщину на вищезазначений будинок нотаріусом позивачу було відмовлено, в звязку з відсутністю правовстановлюючого документу на будинок на імя померлого брата ОСОБА_5, який фактично успадкував будинок після смерті 08.04.1999 своєї матері ОСОБА_6, але документи на своє імя не оформив. Даний житловий будинок був зареєстрований за ОСОБА_6, що може бути підтверджено матеріалами інвентаризаційної справи, яку позивач просить витребувати у комунального підприємства КОР «Лівобережне бюро технічної інвентаризації» у судовому порядку.

Представник позивача ОСОБА_4 подав до суду заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримав, просить їх задовольнити у повному обсязі.

Представник відповідача ОСОБА_3 міської ради Київської області, в особі першого заступника міського голови ОСОБА_8 подав суду заяву про розгляд справи без участі представника міської ради, позовні вимоги визнав в повному обсязі.

Зясувавши обставини, на які учасники справи посилаються як на підставу своїх вимог та заперечень, дослідивши докази, якими вони обґрунтовуються, судом встановлено наступне.

18 листопада 2015 року помер брат позивача ОСОБА_5, про що 20.11.2015 відділом державної реєстрації актів цивільного стану ОСОБА_3 міськрайонного управління юстиції у Київській області складено відповідний актовий запис № 402, що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії І-ОК № 358791. До дня смерті ОСОБА_5 був зареєстрований ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується довідкою № 2116/2 від 01.12.2016 виконавчим комітетом ОСОБА_3 міської ради Київської області.

Позивач є спадкоємцем за законом другої черги, оскільки є рідним братом померлого, що вбачається із свідоцтва про його народження, виданого 20.06.1966, актовий запис № 21, виконавчим комітетом Полого-Вергунівської сільської ради Переяслав-Хмельницького району Київської області та свідоцтва про народження спадкодавця ОСОБА_5, виданого 09.06.1970, актовий запис № 169, ОСОБА_3 бюро ЗАГС.

Рішенням Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області по справі № 373/1549/16-ц від 16.11.2016 ОСОБА_2 було визначено додатковий строк для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини після смерті 18 листопада 2015 року брата ОСОБА_5 тривалістю один місяць. В звʼязку з цим, він подав заяву про прийняття спадщини приватному нотаріусу ОСОБА_3 міського нотаріального округу Київської області ОСОБА_7, в результаті чого було заведено спадкову справу № 14/2016.

Судом встановлено, що крім позивача інших спадкоємців за законом першої черги чи за заповітом, в тому числі й таких, що мають право на обовязкову частку у спадщині, немає, що підтверджується матеріалами зазначеної спадкової справи.

Постановою від 20.06.2017 у видачі свідоцтва про право на спадщину на вищезазначений будинок нотаріусом позивачу було відмовлено, в звязку з відсутністю правовстановлюючого документу на будинок на імя померлого, який фактично успадкував будинок після смерті 08.04.1999 своєї матері ОСОБА_6, але документи на своє імя не оформив, що позбавило позивача можливості оформити спадщину на своє імя.

В судовому засіданні встановлено, що відповідно до відомостей інвентаризаційної справи № 3642 на житловий будинок № 36 по вулиці Інтернаціональній в м. Переяслав-Хмельницькому Київської області, зареєстрований за ОСОБА_6. Даний факт підтверджується актом про закінчення будівництва і вводу в експлуатацію індивідуального домоволодіння № 36 по вулиці Інтернаціональній в м. Переяслав-Хмельницькому Київської області від 15.04.1972, рішенням виконкому ОСОБА_3 міської ради № 12 від 12.02.1973 про затвердження актів здачі в експлуатацію індивідуальних домоволодінь в т.ч. і домоволодіння № 36 по вулиці Інтернаціональній в м. Переяслав-Хмельницькому Київської області, заявою ОСОБА_6 від 19.02.1973 про реєстрацію зазначеного домоволодіння, висновком реєстрації домоволодіння від 21.02.1973, де власником будинку зазначено ОСОБА_6.

08 квітня 1999 року померла мати позивача ОСОБА_6, про що 10.04.1999 відділом реєстрації актів громадянського стану ОСОБА_3 міськвиконкому Київської області складено відповідний актовий запис № 125, що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії І-БК № 097048. Після смерті ОСОБА_6 спадщину прийняв її син ОСОБА_5 відповідно до ст.549 ЦК України (в редакції 1963 року) шляхом фактичного вступу в управління та володіння спадковим майном, що підтверджується довідкою № 2530 від 18.12.2017 виконавчого комітету ОСОБА_3 міської ради Київської області. ОСОБА_2 не звертався до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_6, а тому вважається таким, що не прийняв спадщину. Відповідно до вимог п. 2 Постанови № 7 Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 «Про судову практику в справах про спадкування», особа може звернутися до суду з вимогою про визнання права на спадщину за правилами позовного провадження у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину.

Право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Відповідно до правил ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права і обовязки, що належали спадкодавцю на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Умовою для переходу в порядку спадкування права власності на обєкти нерухомості, в тому числі житловий будинок, інші споруди, земельну ділянку є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством України порядку.

Виникнення у спадкоємця права на спадщину, яке повязується з її прийняттям, як майнового права зумовлює входження права на неї до складу спадщини після смерті спадкодавця, який не здійснив державної реєстрації права на майно.

Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Право власності вважається набутим, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Виникнення права власності на житловий будинок не залежить від державної реєстрації цього права. Державна реєстрація лише підтверджує (закріплює) право власності на нерухоме майно.

З врахуванням вищезазначеного, суд дійшов висновку, що не здійснення спадкодавцем ОСОБА_5 державної реєстрації права власності на будинок не позбавляє його спадкоємця ОСОБА_2 права на нього, як частину спадкового майна, та оформлення такого права відповідно до вимог закону.

Враховуючи обставини справи, визнання позову представником відповідача, яке не суперечить закону та не порушує прав, свобод чи інтересів інших осіб, суд приходить до висновку про задоволення позову на підставі ч. 4 ст. 206 ЦПК України.

На підставі ст. ст. 529, 548, 549 ЦК УРСР (в редакції 1963 року),ст.ст. 328, 1218, 1262, 1268, 1269 ЦК України, керуючись ст.ст. 12, 81, 141, 206, 263 265 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 міської ради Київської області про визнання права власності на спадкове майно задовольнити.

Визнати за ОСОБА_2, місце проживання: ІНФОРМАЦІЯ_2, РНОКПП НОМЕР_1, право власності на житловий будинок № 36 (загальною площею 73,20 кв.м, житловою площею 47,90 кв.м) із господарськими будівлями та спорудами, що розташований по вулиці Інтернаціональній в м. Переяслав-Хмельницькому Київської області, в порядку спадкування за законом після смерті 18 листопада 2015 року брата ОСОБА_5, який прийняв спадщину після смерті 08 квітня 1999 року матері ОСОБА_6, але не оформив своїх спадкових прав.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Апеляційного суду Київської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до пункту 15.5 Перехідних положень ЦПК України (03.10.2017) до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи до Апеляційного суду Київської області через Переяслав-Хмельницький міськрайонний суд, а матеріали справи витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя О. І. Рева