Провадження № 2/201/242/2018
У Х В А Л А

13 листопада 2018р. Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська

у складі: головуючого судді Ткаченко Н.В.

за участю секретаря Сидоренко І.С.

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська у м. Дніпрі цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до ОСОБА_1 (третя особа Публічне акціонерне товариство «Івано-Франківський арматурний завод») про накладення обмеження на право володіння, використання і експлуатації предмета іпотеки, передачу предмета іпотеки в управління банку та надання дозволу на укладення будь-яких договорів, направлених на захист предмета іпотеки,

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська з 30.11.2016р. знаходиться цивільна справа за позовом Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до ОСОБА_1 (третя особа Публічне акціонерне товариство «Івано-Франківський арматурний завод») про накладення обмеження на право володіння, використання і експлуатації предмета іпотеки, передачу предмета іпотеки в управління банку та надання дозволу на укладення будь-яких договорів, направлених на захист предмета іпотеки.

Ухвалою судді Ткаченко Н.В. від 13.12.2016р. після усунення недоліків поданої до суду позовної заяви відкрито провадження по справі та призначено розгляд справи за загальними правилами позовного провадження (а.с. № 94).

Ухвалою від 20.01.2017р. у вказаній справі було зупинено провадження до набрання законної сили рішенням Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська по цивільній справі № 201/17452/16-ц за позовом ОСОБА_1 до ПАТ «Укрсоцбанк» про визнання договору іпотеки від 29.06.2005р. недійсним, визнання припиненою іпотеки, скасування записів про іпотеку та про обтяження (а.с. № 121).

Ухвалою судді Ткаченко Н.В. від 03.09.2018р. провадження у справі відновлено (а.с. № 146).

Пунктом 9 частини 1 Розділу XI «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України в редакції Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VІІІ від 03.10.2017р., який набрав чинності з 15.12.2017р., передбачено, що справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Отже на час відновлення провадження по справі цивільна справа знаходилась на стадії підготовчого провадження.

Представник позивача в підготовчі засідання по справі, які призначалися на 16.10.2018р. та 13.11.2018р. двічі поспіль не зявився, про дату цих засідань кожного разу був повідомлений належним чином, про що свідчать поштові повідомлення про вручення судових повісток (а.с.№ 148, 163).

Відповідач та третя особа в підготовче засідання 13.11.2018р. також не зявилися, про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, про причини неявки суду не повідомили (а.с. № 160, 162).

Розгляд справи 13.11.2018р. відбувався відповідно до вимог ст. 223, ч.2 ст. 247 ЦПК України за відсутністю сторін (їх представників) та без фіксації судового процесу технічними засобами.

Ухвалою суду від 13.11.2018р. (винесена без виходу до нарадчої кімнати) замінено назву позивача з ПАТ «Укрсоцбанк» на АТ «Укрсоцбанк» у звязку зі змінами, що були внесені до Статуту банківської установи (а.с. № 164).

Суд, ознайомившись з матеріалами справи, вважає, що позовну заяву слід залишити без розгляду з наступних підстав.

Відповідно до п. 2, 3, 4 ч. 3 ст. 223 ЦПК України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки; неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання зявилася особа, яку він представляє, або інший її представник; неявки в судове засідання учасника справи, якщо зявився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обовязковою.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його незявлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не зявився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його незявлення не перешкоджає розгляду справи.

З огляду на вищезазначені обставини та з урахуванням того, що представник позивача будучи повідомленим належним чином про день та час судових засідань (а.с. № 148, 163) двічі поспіль не зявився в підготовчі засідання 16.10.2018р. та 13.11.2018р., заяв про розгляд справи за його відсутності суду не надав, жодних доказів, клопотань або заяв про поважність причини неявки, заяв про відкладення розгляду справи також не надав, суд вважає, що позовні вимоги Акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до ОСОБА_1 (третя особа Публічне акціонерне товариство «Івано-Франківський арматурний завод») про накладення обмеження на право володіння, використання і експлуатації предмета іпотеки, передачу предмета іпотеки в управління банку та надання дозволу на укладення будь-яких договорів, направлених на захист предмета іпотеки слід залишити без розгляду на підстав п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Також слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. У звязку з наведеним, залишення позову без руху з підстав, передбачених законом (невідповідність позовної заяви вимогам щодо її змісту, несплата судового збору тощо), залишення позову без розгляду не є порушенням права на справедливий судовий захист. Разом з тим, Європейський суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним.

Слід звернути увагу й на те, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобовязана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у справі за її участю, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обовязки.

Крім того, залишаючи позовну заяву без розгляду судом прийняті до уваги вимоги ст.ст. 210, 196 ЦПК України щодо строків підготовчого засідання та розгляду справ по суті.

Як вбачається з матеріалів справи, справа знаходиться в провадженні суду взагалі з 30.11.2016р. (а.с. № 5), тобто рівно два роки, тоді як для підготовчого провадження встановлено строк у 30 днів (ч. 2 ст. 196 ЦПК України). Як зазначено вище, на час відновлення провадження по справі 03.09.2018р. цивільна справа знаходилась на стадії підготовчого провадження згідно п. 9 ч. 1 Розділу XI «Перехідні положення» ЦПК України.

Обговорюючи питання розподілу судових витрат відповідно до ст. 141 ЦПК України, приймаючи до уваги положення ст. 7 Закону України «Про судовий збір» судові витрати понесені позивачем (а.с. № 2-4) відносяться на його рахунок.

На підставі викладеного, керуючись ст. 7 Закону України «Про судовий збір », ст.ст.128-131, 141, 196, 210, 223, ч.2 ст. 247, п. 3 ч. 1 ст. 257, ст. ст. 260, 353, п. 9 ч. 1 Розділу XI «Перехідні положення» ЦПК України (в редакції Закону України від 03.10.2017р.), суд,

У Х В А Л И В :

Позовну заяву Акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до ОСОБА_1 (третя особа Публічне акціонерне товариство «Івано-Франківський арматурний завод») про накладення обмеження на право володіння, використання і експлуатації предмета іпотеки, передачу предмета іпотеки в управління банку та надання дозволу на укладення будь-яких договорів, направлених на захист предмета іпотеки залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена протягом пятнадцяти днів шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя: Н.В.Ткаченко