У Х В А Л А

Іменем України

03 травня 2018 року суддя Деснянського районного суду м. Києва Таран Н.Г., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу від 21 вересня 2017 року за заявою Публічного акціонерного товариства «Київенерго» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за надані послуги з центрального опалення та постачання гарячої води, -

В С Т А Н О В И В:

Заявником на адресу суду було направлено заяву про скасування судового наказу від 21 вересня 2017 року за заявою Публічного акціонерного товариства «Київенерго» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за надані послуги з центрального опалення та постачання гарячої води.

Ухвалою від 14.12.2017 року вказану заяву було залишено без руху та надано п'ятиденний строк для усунення недоліків заяви, а саме: заявником не вказано найменування стягувача, їхнє місцезнаходження, не надано копію наказу, що оспорюється, копію поштового повідомлення з якого вбачалося б, коли боржником було отримано копію судового наказу, не додано копію заяви з копіями документів, які повинні бути вказані у додатку до заяви для надання стягувачеві тощо…

Частиною 6 ст. 170 ЦПК України (що діє з 15.12.2017 року) передбачено, що у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Судом копія ухвали Деснянського районного суду м. Києва від 14.12.2017 року двічі направлялась на адресу місця проживання ОСОБА_1, а саме: 14.12.2017 року та 20.02.2018 року на вказану нею у заяві. Проте, на адресу суду повернулось поштове відправлення за закінченням встановленого терміну зберігання.

Частиною 1 ст. 131 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв'язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Жодних повідомлень про зміну місцезнаходження чи місця проживання заявника на адресу суду не надходило та матеріали заяви таких відомостей не містять.

В силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов'язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Ковенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України".

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Так як заявник ОСОБА_1 на протязі досить тривалого часу жодного разу не поцікавилась провадженням у справі за своєю заявою, вимог ухвали Деснянського районного суду м. Києва від 14.12.2017 року не виконала та не бажає виконувати, відповідно до вимог ч. 6 ст. 170 ЦПК України суд вважає за можливе подану нею заяву про скасування судового наказу повернути без розгляду.

Керуючись ст. ст. 170 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу від 21 вересня 2017 року за заявою Публічного акціонерного товариства «Київенерго» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за надані послуги з центрального опалення та постачання гарячої води - повернути заявнику.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п'ятнадцять днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Н.Г. Таран