РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №:755/16088/18

Провадження №: 2/755/6302/18

"22" листопада 2018 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

судді Шевченко В.М.,

за участю секретаря судового засідання Юдицького К.О.,

розглянув у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань № 2 Дніпровського районного суду м. Києва у порядку загального позовного провадження за наявними у справі матеріалами

цивільну справу № 755/16088/18

за позовом ОСОБА_1

до Територіальної громади м. Києва в особі Київської міської ради

про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

учасники справи не з'явились,

У С Т А Н О В И В :

позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, в якому просить визнати причини пропуску для прийняття спадщини поважними та визначити йому додатковий строк тривалістю два місяці після набрання рішенням суду законної сили для прийняття спадщини за законом, яка відкрилась після смерті його матері ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 у м. Красний Луч Луганської області, у Дев'ятій Київській державній нотаріальній конторі. Мотивує свої вимоги тим, що факт смерті померлої ОСОБА_3 відбувся на тимчасово окупованій території України, на підтвердження чого позивачу на території, де органи державної влади України тимчасово не здійснюють свої повноваження, було видано лікарське свідоцтво про смерть та свідоцтво про смерть, у зв'язку з чим позивачу Дніпровським районним у місті Києві ВДРАЦС ГТУЮ у м. Києві було відмовлено у проведенні державної реєстрації смерті. Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 04.04.2018 встановлено факт смерті ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6, на підставі якого позивачем було отримано відповідне свідоцтво про смерть. 13.06.2018 державним нотаріусом Дев'ятої Київської державної нотаріальної контори Майданником І.В. зареєстровано спадкову справу за № 62565638, а 25.09.2018 позивачем отримано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, у зв'язку з пропуском 6-ти місячного терміну для прийняття спадщини, що є підставою звернення позивача з даним позовом до суду.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 26.10.2018 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Територіальної громади м. Києва в особі Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, та постановлено розгляд справи проводити у порядку загального позовного провадження.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 22.11.2018 року підготовче засідання закрито та справу призначено до розгляду по суті.

Позивач у судове засідання не з'явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, подав заяву, в якій просить справу розглядати у його відсутність, на задоволенні позову наполягає.

Представник відповідача Територіальної громади м. Києва в особі Київської міської ради в судове засідання не з'явився, про день, час та місце судового розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення, причини неявки суду невідомі; правом подання відзиву не скористався.

За приписами ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Підстав для відкладення розгляду справи, передбачених ч. 2 ст. 223 ЦПК України, судом не встановлено.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 223 ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Суд на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин цієї справи, на які позивач послався як на підставу своїх вимог, що викладені у позовній заяві та підтверджені доданими до неї доказами, які були досліджені судом, за відсутності заперечень відповідача, на засадах верховенства права, відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права, прийшов таких висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За приписами ч. 1 ст. 19 Цивільного процесуального кодексу України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється порядку іншого судочинства.

Судом установлено, що позивачем у справі є ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженець м. Красний Луч Луганської області, паспорт серії НОМЕР_2 виданий 25.12.1997 Краснолуцьким МВ УМВС України в Луганській області /а.с. 7-9/.

Матір'ю ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, є ОСОБА_6, що підтверджується свідоцтвом про народження від 25.12.1959 серія НОМЕР_3 /а.с. 12/.

Відповідно до експертного висновку Українського бюро лінгвістичних експертиз від 03.04.2018 № 056/601-m-2 прізвища ОСОБА_6/ОСОБА_6 та ОСОБА_3/ОСОБА_3, а також рос. ОСОБА_3/ОСОБА_3 попри розбіжності у наданих документах є ідентичними /а.с.13/.

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, взятий на облік як внутрішньо переміщена особа, що підтверджується довідкою від 28.11.2016 № /а.с. 14/.

Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 04.04.2018, яке набрало законної сили 04.04.2018, встановлено факт смерті ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, місце народження: місто Красний Луч, Луганської області, національність: українка, стать: жіноча, місце реєстрації та проживання: АДРЕСА_1, місце смерті: місто Красний Луч, Луганської області, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 року, причина смерті: «Дисциркуляторна енцефалопатія ІІІ ступеня, атеросклероз сосудів головного мозку ІІІ ступеня» /а.с. 15-18/.

12.04.2018 Дніпровським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві видано свідоцтво про смерть серія І-БК № 444623, за даними якого ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_5, померла ІНФОРМАЦІЯ_6 у місті Красний Луч Луганської області у віці 89 років, актовий запис № 5.

08.06.2018 позивачем на адресу Дев'ятої Київської державної нотаріальної контори було направлено оригінал заяви про прийняття спадщини від 08.06.2018 за р.н. 628, посвідченої приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Юхневич Т.В., із копією свідоцтва про смерть померлої /а.с. 25-27/.

Державним нотаріусом Дев'ятої Київської державної нотаріальної контори Майданником І.В. 13.06.2018 було зареєстровано спадкову справу за № 62565638, що підтверджується Витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 52274346 від 13.06.2018, сформованим Дев'ятою Київською державною нотаріальною конторою /а.с.28/.

Постановою державного нотаріуса Дев'ятої Київської державної нотаріальної контори Майданника І.В. від 29.09.2018 ОСОБА_1 відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, а саме - видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті його матері, ОСОБА_3, померлої ІНФОРМАЦІЯ_6, у зв'язку з пропущенням ним встановленого законом 6-ти місячного терміну для прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Спадкоємством визнається перехід майна спадкодавця в разі його смерті до іншої особи - спадкоємцю у порядку передбаченому законодавством. Спадкоємець може прийняти спадщину за заповітом або за законом. У випадку, коли спадкодавець склав заповіт, - до спадщини закликаються спадкоємці за заповітом.

За приписами ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до абз. 1 п. 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами справ про спадкування», часом відкриття спадщини визнається день смерті спадкодавця.

У ст. 67 Закону України «Про нотаріат» від 02.09.1993 року № 3425-12 встановлено, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину. Письмова заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини.

Згідно із ч. 2 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Якщо у відношенні до особи, яка пропустила строк для прийняття спадщини, не надійшла до державної нотаріальної контори, за місцем відкриття спадщини, письмова згода про прийняття цією особою спадщини хоча б від одного із спадкоємців, які прийняли спадщину, або якщо ні один із потенційних спадкоємців не прийняв спадщину - спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини має право звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, що урегульовано ч. 3 ст. 1272 ЦК України.

Як роз'яснено в п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України за №7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Узагальнення судової практики розгляду судами справ про надання спадкоємцеві додаткового строку для прийняття спадщини свідчить про те, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов'язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Як убачається з матеріалів справи, позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_8, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 на тимчасово окупованій території України, а саме в місті Красний Луч Луганської області, де органи державної влади України тимчасово не здійснюють свої повноваження, у зв'язку з чим позивачу Дніпровським районним у місті Києві ВДРАЦС ГТУЮ у м. Києві було відмовлено у проведенні державної реєстрації смерті на підставі виданих документів. Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 04.04.2018 встановлено факт смерті ОСОБА_3 та 12.04.2018 позивачем отримано відповідне свідоцтво про смерть, що є причиною пропуску встановленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини.

Згідно із ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підстави своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог ст.ст. 77-80 ЦПК України.

Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Аналізуючи наявні у справі докази в їх сукупності, керуючись положеннями діючого законодавства України, суд визнає поважними причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_3А, оскільки судом встановлено, що факт смерті відбувся на тимчасово окупованій території України, а саме в місті Красний Луч Луганської області, де органи державної влади України тимчасово не здійснюють свої повноваження, що в подальшому утруднило його звернення із заявою про прийняття спадщини.

Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому ст. 1269 ЦК України, звернувшись до нотаріуса, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

Відповідно до положень ч. 1, 3 ст. 89 Цивільного процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що позов ОСОБА_1 до Територіальної громади м. Києва в особі Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини є обґрунтованим та таким, що підлягає до задоволення в повному обсязі, оскільки причини, які перешкоджали позивачу своєчасно звернутись із заявою до нотаріальної контори про прийняття спадщини є поважними.

Суд не здійснює розподіл судових витрат, оскільки позивачем не заявлено клопотання щодо цього.

Керуючись Постановою Пленуму Верховного Суду України за №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», ст.ст. 1269, 1270, ЦК України, ст.ст. 209, 258, 259, 263-268, 354, пп.15.5 п. 15 Розділу ХІІІ Перехідні положення ЦПК України,

УХВАЛИВ:

позовну заяву ОСОБА_1 до Територіальної громади м. Києва в особі Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю в два місяці після набрання рішення суду законної сили для прийняття спадщини за законом, яка відкрилась після смерті його матері ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 у м. Красний Луч Луганської області у Дев'ятій Київській державній нотаріальній конторі.

Копію рішення видати учасникам справи.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов'язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суд м. Києва у строки, встановлені статтею 354 ЦПК України.

Інформацію стосовно справи, що розглядається, можна отримати за адресою: м. Київ, вул. І. Сергієнка, 3, та на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою http://court.gov.ua/fair/sud2604.

Позивач: ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, РНОКПП НОМЕР_1, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2, проживає за адресою: 02160, АДРЕСА_1.

Відповідач: Територіальна громада м. Києва в особі Київської міської ради, , адреса: 01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 36.

Повний текст рішення складено 23.11.2018.

Суддя В. Шевченко