АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_________________________________________________________________
Провадження № 22ц/790/2579/18 Головуючий І інст. Аркатова К.В.
Справа № 638/8048/17 Суддя - доповідач - Кісь П.В.
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 травня 2018 року Апеляційний суд Харківської області у складі:

головуючого судді - Кіся П.В.,

суддів: - ОСОБА_1,

- ОСОБА_2

розглянув в порядку письмового провадження апеляційною скаргою Харківської місцевої прокуратури № 2 в інтересах держави в особі Харківської міської ради на рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 09 червня 2017 року у цивільній справі за заявою ОСОБА_3, зацікавлена особа відділ державної реєстрації актів цивільного стану Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у Харківській області про встановлення факту родинних відносин, -

ВСТАНОВИВ:

25.05.2017 року ОСОБА_3 звернулася до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин, в якій просила встановити факт, що ОСОБА_4 (в дівоцтві - ОСОБА_5) ОСОБА_6, яка померла 08 лютого 2008 року, доводилася рідною племінницею по батькові ОСОБА_5, який народився 18 липня 1906 р. у м. Мерефа та помер 07 січня 2009 року у м. Харкові.

В обґрунтування заяви посилалась на те, що вона є внучатою племінницею (по матері) ОСОБА_4 (в дівоцтві - ОСОБА_5) ОСОБА_6, яка померла 08 лютого 2008 року та похована на центральному кладовищі м. Мерефа за місцем свого народження.

В останні роки, вона як історик за освітою та науковець, за допомогою матері ОСОБА_7 та її двоюрідної тітки ОСОБА_8 займалася вивченням та складанням їх родоводу.

Крім того, у квітні 2017 року вона звернулася до виробничо-комерційного підприємства «Служба замовника» у м. Мерефа із заявою про укладання договору про утримання місця поховання нашої родички (двоюрідної тітки моєї матері та двоюрідної сестри ОСОБА_8Г.) ОСОБА_4 та отримання у майбутньому дозволу на організацію сімейного поховання, оскільки їх рід походить з м. Мерефа. ВКП «Служба замовника» м. Мерефа надано відповідь від 12.05.2017 p., в якій розяснено, що відповідно до Закону України «Про поховання та похоронну справу» оформити та видати свідоцтво про поховання, надати дозвіл на сімейне поховання, укласти договір про утримання місця для поховання вважається можливим лише особам, які є родичами померлого. Через події Другої Світової війни архіви збереглися частково (зокрема, за період 1938-1944 років), деякі акти записів цивільного стану виявилися втраченими і інформація щодо родинних звязків простежується лише за іншими документами.

На думку заявника, попри втрату свідоцтва про народження ОСОБА_4 (в дівоцтві - ОСОБА_5) ОСОБА_6 та допущені помилки в метричній книзі, долучені до заяви про встановлення факту родинних відносин документи свідчать про те, що ОСОБА_4 (в дівоцтві - ОСОБА_5) ОСОБА_6 доводилася рідною племінницею ОСОБА_5, який є її прадідом згідно до наявних документів.

Рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова від 09 червня 2017 року заяву ОСОБА_3 задоволено.

Суд вирішив встановити факт, що ОСОБА_4 (в дівоцтві - ОСОБА_5) ОСОБА_6, яка померла 08 лютого 2008 року, доводилася рідною племінницею по батькові ОСОБА_5, який народився 18 липня 1906 р. у м. Мерефа та помер 07 січня 2009 року у м. Харкові.

В апеляційній скарзі Харківська місцева прокуратура № 2 в інтересах держави в особі Харківської міської ради просить рішення скасувати та ухвалити нове, яким відмовити у задоволені заяви в повному обсязі.

Вважає рішення суду необґрунтованим та таким, що постановлено з порушенням норм матеріального та процесуального права, а також невідповідності висновків суду обставинам справи.

В обґрунтування апеляційної скарги апелянт зазначає, що відповідно до ч.3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Так, в ході досудового розслідування по кримінальному провадженню №0000050 від 13.02.2018 року Харківською місцевою прокуратурою №2 встановлено, що рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова від 09.06.2017 задоволено заяву ОСОБА_9 про встановлення факту родинних відносин.

Задовольняючи позовні вимоги Дзержинський районний суд м. Харкова не врахував, що Київським районним судом м. Харкова вже розглядався даний спір та є рішення постановлене з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав.

Відповідно до п.2 ч.1 ст. 205 ЦІІК України (у редакції, яка діяла на момент прийняття рішення), суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо набрали законної сили рішення суду або ухвала суду про закриття провадження у справі у зв'язку з відмовою позивача від позову або укладенням мирової угоди сторін, ухвалені або постановлені з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав.

В ході досудового розслідування місцевою прокуратурою встановлено, що 21.03.2008 Восьмою харківською державної нотаріальною конторою заведено спадкову справу №346/2008 до майна померлої ОСОБА_4 Із заявою про прийняття спадщини після неї звернувся ОСОБА_5

Проте, ОСОБА_5 прийняв спадщину, але не оформив своїх спадкових прав, та помер 07.01.2009 року.

Після померлого ОСОБА_5 Шостою харківською державної нотаріальною конторою заведено спадкову справу №9/2009.

Спадкоємцем за заповітом ОСОБА_5 є ОСОБА_9, яка 01.11.2012 року звернулась до Київського районного суду м. Харкова з заявою про встановлення факту родинних відносин між ОСОБА_5 та ОСОБА_4, а саме факту того, що ОСОБА_4 доводилася рідною племінницею ОСОБА_5

Рішенням Київського районного суду м. Харкова від 10.10.2013 року по справі №640/2532/13-ц у задоволенні заяви ОСОБА_9 про перегляд у зв'язку з нововиявленими обставинами рішення Київського районного суду м. Харкова від 29.02.2012 року в частині відмови в позові ОСОБА_9 до ОСОБА_10, Харківської міської ради за участю третьої особи - ОСОБА_11 про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності в порядку спадкування відмовлено.

Ухвалою Апеляційного суду Харківської області від 12.12.2013 рішення рішенням Київського районного суду м. Харкова від 10.10.2013 по справі №640/2532/13-ц залишено без змін у зв'язку із недоведеністю юридичного факту родинних відносин між ОСОБА_5 та ОСОБА_4

Проте, рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова від 09.06.2017 задоволено заяву ОСОБА_9 про встановлення факту родинних відносин між ОСОБА_5 та ОСОБА_4

На підставі вказаного рішення ОСОБА_9 02.12.2017 видано свідоцтво про право на спадщину за заповітом на квартиру АДРЕСА_1, яка належала ОСОБА_4

Харківською місцевою прокуратурою № 2 здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні №0000050 від 13.02.2018 року з попередньою правовою кваліфікацією ч.2 ст. 190 КК України за фактом незаконного заволодіння квартирою, розташованою за адресою: АДРЕСА_2.

Вказана квартира повинна була перейти до власності громади міста Харкова, як відумерла спадщина, після смерті ОСОБА_4

Проте, у зв'язку з ухваленням рішення Дзержинським районним судом м. Харкова від 09.06.2017, ОСОБА_9 незаконно заволоділа вищевказаною квартирою.

Необхідність захисту інтересів держави та органу місцевого самоврядування покладає на прокуратуру обов'язок представництва держави та органа місцевого самоврядування в суді відповідно до положень ст. 131-1 Конституції України.

Харківською міською радою протягом встановленого законом строку апеляційну скаргу на вищенаведене судове рішення не подано, що зумовлює необхідність прокурорського втручання з метою захисту зазначених вище інтересів держави.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених в суді першої інстанції, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з огляду на таке.

Згідно ч. 3 ст. 3 ЦПК України (в ред. Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VІІІ) провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з ч. 1 ст. 369 ЦПК України, апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Враховуючи викладене, розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження, без повідомлення учасників справи.

У відповідності до статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

За положеннями п. 5 ч. 2 ст. 234 та п. 5 ч. 1 ст. 256 ЦПК України (в редакції закону на час постановлення оскаржуваного рішення) в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо згідно із законом вони породжують юридичні наслідки.

Сторонами у справах окремого провадження є заявники, заінтересовані особи, які є спеціальними суб'єктами цього виду провадження.

При визначенні кола заінтересованих осіб у встановленні факту слід враховувати їх юридичний інтерес, зокрема: взаємовідносини із заявником, які залежать від мети факту, що підлягає встановленню, і можуть вплинути на їх права та обов'язки; організації та установи, у яких заявник буде реалізовувати рішення про встановлення факту.

Як роз'яснено в п.1 постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», розгляд в порядку окремого провадження справи про встановлення факту можливий, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов'язується з наступним вирішенням спору про право.

В заяві ОСОБА_3 вказувала, що встановлення родинних відносин їй необхідно для укладання договору утримання місця поховання та отримання дозволу на сімейне поховання.

Разом з тим, за ч. 4 ст. 256 ЦПК України (в редакції закону на час постановлення оскаржуваного рішення) суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо із заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Аналогічне роз'яснення міститься і в п.2 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», згідно якого якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов'язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними, така справа розглядається судами за правилами позовного провадження. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім'єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року тощо. Якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження з'ясується, що має місце спір про право, суд на підставі частини шостої статті 235 Цивільного процесуального кодексу України залишає заяву без розгляду та роз'яснює заявникові, що він має право звернутися до суду з позовом на загальних підставах.

Аналогічні за змістом положення містяться і в ч. 4 ст. 315 ЦПК України (в редакції Закону № 2147 - VІІІ).

Обґрунтовуючи своє право на оскарження ухваленого в справі рішення Харківська місцева прокуратура № 2 в інтересах держави в особі Харківської міської ради покликалася на те, що підставі оскарженого рішення ОСОБА_9 02.12.2017 року видано свідоцтво про право на спадщину за заповітом на квартиру АДРЕСА_1, яка належала ОСОБА_4 (а.с. 76-81)

Відповідно до положень ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Перевіряючи доводи апеляційної скарги судом з'ясовано, що дійсно з приводу спадкових прав та спадкового майна ОСОБА_4 між ОСОБА_12, ОСОБА_8 та ОСОБА_3 існує спір.

Наведеніобставинипідтверджується долученою апелянтом листом завідуючої Шостою Харківської Державною нотаріальною конторою ОСОБА_13 з якої вбачається, що спадкова справа до майна померлої 08 лютого 2008 року ОСОБА_4 була заведена Восьмою харківською державною нотаріальною конторою 21 березня 2008 року (справа № 346/2008). Із заявою про прийняття спадщини після неї до нотаріальної контори звернувся дядько спадкодавця ОСОБА_5.

02 серпня 2008 року до спадкової справи № 346/2008, заведеної Восьмою ХДНК, було долучено заяву гр. ОСОБА_12, про прийняття спадщини.

В матеріалах цієї спадкової справи також наявні заява гр. ОСОБА_14, що діє від імені гр. ОСОБА_12, щодо того, щоб не здійснювали ніяких дій з майном ОСОБА_4 та ОСОБА_15 до вирішення справ у судовому порядку.

В матеріалах спадкової справи № 346/2008 наявна заява гр. ОСОБА_16 щодо роз'яснення порядку оформлення спадщини. Заява подана після закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини.

В матеріалах спадкової справи наявні судові рішення (ухвали та рішення судів) - першої інстанції Київського районного суду м. Харкова, Апеляційного суду Харківської області, Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ) по цивільній справі за позовом ОСОБА_10 до Харківської міської ради про встановлення факту спільного проживання та визнані спадкування, якими було встановлено відсутність родинного звязку між особами, які подавали до Восьмої харківської державної нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини.

В той же час родинний зв'язок між гр. ОСОБА_5 та гр. ОСОБА_4 (а саме факт того, що гр. ОСОБА_4 доводилася рідною племінницею гр. ОСОБА_5) встановлено рішенням Дзержинського районного суду м. Харкові по справі № 638/8048/17, провадження № 2-О/638/201/17, від 09 червня 2017 року.

Таким чином, гр. ОСОБА_5 є єдиним спадкоємцем (третьої черги, родичів попередніх черг спадкування немає) після померлої 08 лютого 2008 року гр. ОСОБА_4. Факт прийняття спадщини подача відповідної заяви (від 21 березня 2008 року, зареєстрована в Книзі обліку та реєстрації спадкових справ за № 753 Восьмою харківською державною нотаріальною конторою).

ОСОБА_3 є спадкоємцем після померлого 07 січня 2009 року ОСОБА_5 на підставі заповіту, посвідченого 28 серпня 2007 року Шостою харківською державною нотаріальною конторою, зареєстрованого в реєстрі за № 4-8690, складеного щодо всього майна, належного гр. ОСОБА_5, на день смерті.

02 грудня 2017 року на підставі заяви гр. ОСОБА_17, який діяв від імені спадкоємця ОСОБА_3, було видано свідоцтво про право на спадщину за заповітом на квартиру № 4 (чотири), що знаходиться в місті Харкові, вулиця Садова (колишня вулиця Чубаря), будинок № 1 (один), яка належала племінниці спадкодавця, ОСОБА_4, яка померла 08 лютого 2008 року, спадщину після якої прийняв, але не оформив своїх спадкових прав ОСОБА_5 (а.с. 89)

Таким чином, ОСОБА_3 не повідомила суд про дійсні підстави звернення з заявою про встановлення факту родинних відносин для отримання свідоцтва про право на спадщину за заповітом на квартиру № 4, що знаходиться в місті Харкові, вулиця Садова (колишня вулиця Чубаря), будинок № 1, яка належала племінниці ОСОБА_5, ОСОБА_4, не повідомила про спір, який існує стосовно спадкового майна після смерті ОСОБА_4

Поряд з цим, ОСОБА_3 не надано доказів, а матеріали справи таких не містять, які б свідчили, що до поданої нею виробничо-комерційному підприємству «Служба замовника» у м. Мерефа заяви про укладання договору про утримання місця поховання родичів, вона надавала такі ж документи на підтвердження спорідненості.

Враховуючи вищенаведені обставини апеляційний суд приходить до висновку, що ухвалене з порушенням норм процесуального права рішення місцевого суду підлягає скасуванню, а заява ОСОБА_3 - залишенню без розгляду з підстав, передбачених ч. 4 ст. 315 ЦПК України.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України з ОСОБА_3 підлягає стягненню судовий збір сплачений апелянтом за подачу апеляційної скарги.

Керуючись ст.ст. 315, 367, 368, 374, 376, 381-384, 390 ЦПК України апеляційний суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Харківської місцевої прокуратури № 2 в інтересах держави в особі Харківської міської ради задовольнити частково.

Рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 09 червня 2017 року скасувати.

Заяву ОСОБА_3, зацікавлена особа відділ державної реєстрації актів цивільного стану Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у Харківській області про встановлення факту родинних відносин залишити без розгляду.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь прокуратури Харківської області судовий збір у розмірі 529 грн. 50 коп. у якості відшкодування судових витрат по оплаті судового збору за подання апеляційної скарги.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складено 02 травня 2018 року.

Головуючий П.В. Кісь

Судді: О.А. Кружиліна

ОСОБА_2