"08" травня 2018 р. Справа № 363/1685/18
УХВАЛА

08 травня 2018 року суддя Вишгородського районного суду Київської області Чірков Г.Є., розглянувши заяву представника ОСОБА_1 про забезпечення позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ПАТ «УКРСОЦБАНК», третя особа Державний реєстратор ОСОБА_2, Комунальне підприємство "ПРІОРИТЕТ", про визнання незаконним дій протиправними та скасування рішення,

встановив:

позивач звернувся до суду з позовом до ПАТ «УКРСОЦБАНК», третя особа Державний реєстратор ОСОБА_2, про визнання дій протиправними та скасування рішення, посилаючись на порушення порядку вчинення реєстраційних дій, без належного визначення й виконання всіх умов переходу прав власності на предмет іпотеки й всупереч вимог Закону України «Про мараторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті», що порушує його права власника житла.

У даній заяві представник позивача в порядку забезпечення позову просить накласти арешт на спірну квартиру та заборонити проводити будь-які дії стосовно квартири, що можуть спричинити перешкоди у користуванні нею ОСОБА_1.

Як передбачено ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до предявлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Згідно п.п. 1,2,4,10 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Відповідно до ч. 7 ст. 153 ЦПК України в ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення. Суд може також зазначити порядок виконання ухвали про забезпечення позову.

Згідно розяснень даних в п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України №9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з'ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи дану заяву, суд бере до уваги характер спірних правовідносин, доводи та обґрунтування позову, подані докази та виходить з висунутих у цій справі позовних вимог, оскільки невжиття таких заходів може призвести до істотного ускладнення чи унеможливлення виконання рішення суду або ефективного захисту, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, що є підставою до забезпечення позову шляхом накладення заборони на вчинення відповідних дій, арешту спірного майна.

З метою захисту прав, свобод і законних інтересів позивача до ухвалення рішення в цій справі слід вжити заходів для такого.

Підстав для обовязкового застосування зустрічного забезпечення в цьому випадку судом згідно ч. 3 ст. 154 ЦПК України не встановлено, оскільки позивач має зареєстроване в установленому законом порядку місце проживання на території України та порушує питання про відновлення свого порушеного права власності на нерухоме майно спірну квартиру.

Крім того, в матеріалах позову відсутні дані про те, що забезпечення позову в цій справі потягне будь-які збитки для відповідача, коли заборона користуватися або розпоряджатися спірним майном в позасудовому порядку дає можливість позивачу проживати у спірній квартирі, яка до вчинення оспорюваних дій належала йому на праві власності з 2007 року, реалізування позивачем таким чином своїх житлових та конституційних прав, а вказаний захід забезпечення позову направлений виключно на збереження існуючого «status-quo» між сторонами до ухвалення кінцевого рішення суду.

Для позивача спірне майно є єдиним житлом, а тому для забезпечення балансу сил між сторонами під час розгляду справи слід вжити вказаних заходів забезпечення позову, як дотримання конституційних гарантій мати місце проживання.

Запропонований позивачем спосіб забезпечення позову суд вважає обґрунтованим та співмірним із вимогами позову, а доводи заяви про це слушними.

На підставі викладеного та керуючись статтями 149-154, 260 ЦПК України,

ухвалив:

заяву представника ОСОБА_1 про забезпечення позову задовольнити.

Накласти арешт на квартиру № АДРЕСА_1, що належить відповідачу ПАТ «УКРСОЦБАНК» (), заборонивши здійснювати будь-які дії стосовно даної квартири.

Заборонити ПАТ «УКРСОЦБАНК» () здійснювати будь-які дії стосовно квартири № АДРЕСА_1, що можуть спричинити перешкоди у користуванні квартирою ОСОБА_1.

Копію цієї ухвали для негайного виконання направити до Відділу державної реєстрації Вишгородської міської ради Київської області та Вишгородської державної нотаріальної контори Київської області, а після її виконання згідно ч. 7 ст. 153 ЦПК України копію цієї ухвали направити до відома відповідачу ПАТ «УКРСОЦБАНК».

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Апеляційного суду Київської області протягом 15 днів з дня її підписання шляхом подання в зазначений строк апеляційної скарги через Вишгородський районний суд Київської області.

Ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Суддя