Справа № 274/5654/18 Провадження № 2/0274/2541/18
Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(ЗАОЧНЕ)

15.11.18 р.м. Бердичів

Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Корбут В.В. (далі - Суд), за участю секретаря судового засідання Жмурко В.І.,

розглянувши цивільну справу за позовомОСОБА_1
доОСОБА_2
пророзірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

У жовтні 2018 р. ОСОБА_1 звернулась з вказаним позовом, у якому просить розірвати шлюб між нею та ОСОБА_2, зареєстрований 08.11.2003 р. Відділом реєстрації актів цивільного стану Бердичівського міського управління юстиції Житомирської області, актовий запис № 707, посилаючись на те, що вона тривалий час не проживає з ОСОБА_2, шлюбні стосунки припинились, примирення між ними неможливо.

Від ОСОБА_2 заяви про визнання позову або відзив не надходили.

Судом з'ясовано, що між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 Відділом реєстрації актів цивільного стану Бердичівського міського управління юстиції Житомирської області 08.11.2003 р. зареєстровано шлюб, актовий запис № 707, вони є батьками дитини -ОСОБА_4, яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_1, яка проживає з ОСОБА_1 (а. с. 5, 7, 8).

Відповідно до частини третьої статті 51 Конституції України сім'я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою.

Разом з тим, згідно з частиною першою статті 24 Сімейного кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Звернення ОСОБА_1 з позовом про розірвання шлюбу, зареєстрованого з ОСОБА_2, подання нею заяви від 14.11.2018 р. про підтримання цього позову та прийняття заочного рішення (а. с. 12) свідчить про те, що подальше спільне життя ОСОБА_1 та ОСОБА_2 і збереження шлюбу між ними суперечило б інтересам ОСОБА_1 та їхньої дитини, що мають істотне значення, такий шлюб не ґрунтувався б на вільній згоді ОСОБА_1.

Частиною другою статті 112 Сімейного кодексу України передбачено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Враховуючи зазначене, Суд приходить до висновку про задоволення позову.

На підставі статті 141 Цивільного процесуального кодексу України з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 у якості відшкодування судових витрат підлягає стягненню 704,80 грн.

Керуючись статтями 141, 258, 259, 263 - 265 Цивільного процесуального кодексу України,

У Х В А Л И В:

1. Позов ОСОБА_1 задовольнити.

2. Шлюб між ОСОБА_2 (АДРЕСА_1, відомості про РНОКПП у матеріалах справи відсутні) та ОСОБА_1 (АДРЕСА_2, відомості про РНОКПП у матеріалах справи відсутні), зареєстрований 08.11.2003 р. Відділом реєстрації актів цивільного стану Бердичівського міського управління юстиції Житомирської області, актовий запис № 707, розірвати.

3. Стягнути з ОСОБА_2 (АДРЕСА_1, відомості про РНОКПП у матеріалах справи відсутні) на користь ОСОБА_1 (АДРЕСА_2, відомості про РНОКПП у матеріалах справи відсутні) у якості відшкодування судових витрат 704,80 грн.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Позивач має право оскаржити заочне рішення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Позивач, якому рішення не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Відповідач, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Суддя В.В. Корбут