провадження № 2/243/609/2018
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 лютого 2018 року м.Маріуполь

Жовтневий районний суд м.Маріуполя Донецької області у складі:

головуючого судді Соловйова О.Л.,

при секретареві Малишко Д.В.,

представника позивача - адвоката ОСОБА_1,

представника відповідача - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до Маріупольської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

11.12.2017 ОСОБА_3 звернулась до суду з позовом до виконавчого комітету Маріупольської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, яка залишилася після смерті її матері, мотивуючи позовні вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Донецьку померла її мати, ОСОБА_5. Після її смерті відкрилась спадщина, до складу якої входять домоволодіння АДРЕСА_1, яке було повністю зруйноване 13 лютого 2015 року під час проведення антитерористичної операції, та неотримана пенсія у розмірі 45144,09 грн. у Лівобережному об'єднаному управлінні Пенсійного фонду України м. Маріуполя Донецької області. Позивач зазначає, що за життя її мати - ОСОБА_5, заповітів не складала, іншими спадкоємцями є діти спадкодавця - син ОСОБА_7 і дочка ОСОБА_8, які у встановлений законом строк не подавали до нотаріальної контори заяв про прийняття спадщини. Позивач вказує, що вона є спадкоємцем першої черги за законом після смерті матері, однак пропустила визначений законом шестимісячний строк на прийняття спадщини у зв'язку з тим, що у період зазначеного строку вона виїхала на непідконтрольну територію в м. Донецьк для догляду за похилого віку тіткою, у якої різко погіршився стан здоров'я, а також з тим, що у той час в неї було відсутнє свідоцтво про народження, що підтверджує родинний зв'язок із матір'ю, та вона не могла знайти свідоцтво про укладення шлюбу. Лише на початку грудня 2017 року позивач знайшла зазначені свідоцтва, приїхала від тітки до м. Маріуполь і одразу звернулась до приватного нотаріуса Маріупольського міського нотаріального округу Донецької області Кудлаєва О.О., який повідомив їй, що вона пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини і тепер має звернутись до суду із заявою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Враховуючи викладене, позивач просить визнати поважною причину пропуску строку для прийняття спадщини та встановити для неї додатковий строк три місяці для подачі нотаріусу заяви про прийняття спадщини.

Ухвалою Жовтневого районного суду міста Маріуполя Донецької області від 22 січня 2018 року на підставі ст.ст. 51, 260, 261 ЦПК України проведено заміну неналежного відповідача Виконавчий комітет Маріупольської міської ради належним відповідачем Маріупольською міською радою.

Представник позивача - адвокат ОСОБА_1 в судовому засіданні, наполягав на задоволенні позовних вимог, посилаючись, що за відсутності волевиявлення інших спадкоємців першої черги на прийняття спадщини, належним відповідачем є територіальна громада за місцем відкриття спадщини. Враховуючи, що нерухоме майно зруйноване під час проведення АТО, місцем відкриття спадщини є місце знаходження рухомого майна у вигляді недоотриманої пенсії. З огляду на викладене, позивач звернулась до суду за місцем знаходження відповідача - Маріупольської міської ради, відповідно до знаходження грошових коштів у вигляді недоотриманої пенсії. Серед поважності причин пропуску звернення із заявою про прийняття спадщини, послався на вимушене знаходження позивачки в зоні проведення АТО та відсутність необхідних документів на підтвердження родинних стосунків. Просив задовольнити вимогу позивача про надання додаткового строку на прийняття спадщини тривалістю у три місяці.

Представник відповідача - Маріупольської міської ради ОСОБА_2 заперечувала проти задоволення позовних вимог посилаючись на неповажність причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що заявлені вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч.1, ч.2 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Відповідно до свідоцтва про смерть, виданого 06 липня 2017 року Докучаєвським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Донецькій області, актовий запис № 219, ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Донецьк Донецької області, Україна (а.с.8).

Як зазначено у ст.. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Листом Лівобережного об'єднаного управління Пенсійного фонду України м. Маріуполя Донецької області №24504/04 від 30 листопада 2017 року на запит щодо неотриманої суми пенсії ОСОБА_5 повідомлено, що пенсійну справу зазначеної громадянки було прийнято на облік з 01.12.2017 року, пенсія за період з 01.08.2014 року по 31.03.2017 року у сумі 45144,09 грн. є неотриманою.

Відповідно до ст. 52 Закону України «Про загальнообов'язкове державне пенсійне страхування» сума пенсії, що належала пенсіонерові і залишилася недоотриманою у зв'язку з його смертю, виплачується у разі відсутності членів сім'ї, які проживали разом з пенсіонером на день його смерті, сума пенсії, що належала пенсіонерові і залишилася недоотриманою у зв'язку з його смертю, входить до складу спадщини.

Згідно ч.2 ст.1221 ЦК України якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна. Тож у даному випадку, враховуючи, що нерухоме майно спадкодавця розташоване у м.Донецьку було знищено під час проведення АТО, місцем відкриття спадщини є місце знаходження основної частини рухомого майна, тобто неотриманої пенсії в Лівобережному об'єднаному управлінні Пенсійного фонду України м. Маріуполя Донецької області.

Згідно з свідоцтвом про народження І-АЯ №047084, виданого Міським бюро ЗАГС м. Новоросійськ та свідоцтвом про укладення шлюбу V-НО № 316171, виданого відділом ЗАГС Київського райвиконкому м. Донецьк ОСОБА_3 є донькою ОСОБА_5 (а.с.9,10).

За життя ОСОБА_5 заповіт не склала, тому після її смерті спадкоємцями першої черги за законом є позивачка по справі, як донька померлої особи. Іншими її спадкоємцями є син - ОСОБА_7 та донька - ОСОБА_8, які у встановлений строк спадщину не прийняли. З огляду на відсутність інших спадкоємців які прийняли спадщину, вимоги до територіальної громади в особі Маріупольської міської ради викладені обґрунтовано.

Згідно ст.1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Згідно ст.1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

З матеріалів справи вбачається, що перебіг строку, у межах якого спадкоємці мали право прийняти спадщину, розпочався з ІНФОРМАЦІЯ_2 й закінчився 29 вересня 2017 року. У цей строк позивач не прийняла спадщину, яка відкрилась внаслідок смерті матері ОСОБА_5

Відповідно до витягу зі Спадкового реєстру станом на 09.12.2017, спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину відносно майна ОСОБА_5, померлої ІНФОРМАЦІЯ_2, відсутні. За інформацією приватного нотаріуса Маріупольського міського нотаріального округу Донецької області Кудлаєва О.О. заведення спадкової справи відносно майна ОСОБА_5 за зверненням ОСОБА_3 унеможливлюється пропуском строку для прийняття спадщини.

Згідно ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно роз'яснень, наданих у п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Суд, дослідивши матеріали справи, перевіривши докази, вважає, що позивачем пропущено строк для прийняття спадщини з поважних причин, оскільки через догляд за хворою родичкою протягом вказаного строку перебувала в м. Донецьку, де проводиться АТО, органи державної влади на зазначеній території не працюють, позивач була позбавлена можливості своєчасно звернутися до нотаріальної контори, і тому потрібно визначити додатковий строк, достатній для подання нею заяви про прийняття спадщини.

З урахуванням викладеного, на підставі ст.ст. 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 12, 83, 263, 265, 271 ЦПК України, Постанови № 7 Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_3 до Маріупольської міської ради про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, ІПН НОМЕР_1, зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 додатковий строк 3 (три) місяці з дня набрання чинності цього рішення суду, для прийняття спадщини, яка відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_2 після смерті ОСОБА_5, як пропущений з поважної причини.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку через суд першої інстанції шляхом подачі в 30 - денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги. Особи, які брали участь, але не були присутні в судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя О.Соловйов