Провадження 2/127/3036/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 серпня 2018 року м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Дернова В.В., розглянувши матеріали позовної заяви Публічного акціонерного товариства «Комерційного банку «Хрещатик» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором за рахунок майна, що перебуває в заставі,-

ВСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство «Комерційний банк «Хрещатик» звернулося до суду з позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором за рахунок майна, що перебуває в заставі.

Зазначена позовна заява не відповідала вимогам, встановленим ст. ст. 175, 177 ЦПК України, а тому ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 23.07.2018 року її було залишено без руху відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України з метою усунення недоліків.

07.08.2018 року до суду надійшла заява на усунення недоліків позовної заяви, однак недоліки було усунуто лише частково.

Так, у порушення ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документ, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

При цьому, позивач клопотав про відстрочення сплати судового збору до вирішення справи по суті у звязку з відсутністю відповідних кошторисних призначень та тим, що відповідно до рішення Правління Національного банку України від 02.06.2016 року №46-рш «Про відкликання банківської ліцензії та ліквідації ПАТ «КБ Хрещатик»» виконавчою дирекцією Фонду гарантування вкладів фізичних осіб прийнято рішення від 03.06.2016 року № 913 «Про початок процедури ліквідації ПАТ КБ «Хрещатик», а тому ПАТ КБ «Хрещатик» перебуває у неплатоспроможному майновому стані.

Згідно ч.2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір», з 01.01.2018 року розмір ставки судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою становить: 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб 1762,00 грн., і не більше 350 прожиткових мінімумів для працездатних осіб 616700 грн.

Згідно ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сімї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоровю; суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

З огляду на зміст вказаної норми відстрочення, розстрочення, зменшення або звільнення від сплати судового збору може мати місце лише щодо позивачів фізичних осіб, а також у справах, предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоровю. Даний позов подано юридичною особою (ПАТ КБ «Хрещатик»), а предметом позову є стягнення заборгованості за кредитним договором, тобто не захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоровю.

Таким чином, відсутні правові підстави для відстрочення ПАТ КБ «Хрещатик» сплати судового збору.

При цьому, вимога сплатити судовий збір не є перешкодою доступу до правосуддя. Так, за практикою ЄСПЛ, вимога сплати зборів судами у звязку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду (рішення від 19.06.2001 року у справі «Креуз проти Польщі» (Case of Kreuz v. Poland), заява №28249/95, п. 60).

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду; якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст. ст. 177, 185 ЦПК України, Законом України «Про судовий збір», суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання ПАТ КБ «Хрещатик» про відстрочення сплати судового збору.

Позовну заяву Публічного акціонерного товариства «Комерційного банку «Хрещатик» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором за рахунок майна, що перебуває в заставі - вважати неподаною та повернути позивачеві.

Одночасно суд розяснює позивачеві, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом пятнадцяти днів з дня її складення до суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції або безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Учасник справи, якому повну ухвалу суду не було вручено у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя В.В. Дернова