Справа № 643/6454/16-ц
Номер провадження 4-с/643/17/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.02.2018 року м. Харків

Московський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді Сиротникова Р.Є.

за участю секретаря Новакової Т.С.,

у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Харкові, розглянувши цивільну справу за скаргою Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» на дії та бездіяльність головного державного виконавця Київського відділу державної виконавчої служби м. Харкова Головного територіального управління юстиції у Харківській області, -

в с т а н о в и в:

25.09.2017 Публічне акціонерне товариство Комерційний банк «Приватбанк» звернулось до суду зі скаргою на дії та бездіяльність головного державного виконавця Київського відділу державної виконавчої служби м. Харкова Головного територіального управління юстиції у Харківській області, в частині винесення постанови про арешт коштів боржника в межах виконавчого провадження № 54684663 та скасування постанови про арешт коштів боржника від 11.09.2017 в межах виконавчого провадження № 54684663. В поданій скарзі ПАТ КБ «ПриватБанк» посилається на те, що в Київському ВДВС м. Харків ГТУЮ у Харківській області на виконанні перебуває виконавче провадження № 54684663, з виконання виконавчого документу від 31.08.2017, виданого Московським районним судом м. Харкова в межах справи № 643/6454/16-ц.

18.09.2017 до ПАТ КБ «ПриватБанк» надійшла постанова про арешт коштів боржника від 11.09.2017 в рамках виконавчого провадження № 54684663.

Згідно постанови про арешт коштів боржника від 11.09.2017, у заяві представника стягувача від 11.09.2017 вказано пять рахунків боржника у пяти фінансових установах.

Сума арештованих коштів на кожному рахунку складає 263300 грн., що у сумі становить 1316500 грн.

Банк вважає дії державного виконавця з накладення арешту на кореспондентські рахунки банку такими, що не відповідають вимогам діючого законодавства, оскільки арешт здійснено на кореспондентські рахунки банку, а сума арештованих коштів не відповідає сумі, яка стягується за виконавчим провадженням № 54684663 та значно її перевищує.

Представник ПАТ КБ «ПриватБанк» в судове засідання не зявився, в матеріалах справи наявна його заява про розгляд скарги за його відсутності.

Представник Київського ВДВС м. Харків ГТУЮ у Харківській області надав заперечення, в яких зазначив, що з вимогами скарги не згоден, просить відмовити в задоволенні скарги у повному обсязі.

Суд, ознайомившись із заявами представників заявника та заінтересованої особи, дослідивши матеріали справи, встановив такі факти та відповідні їм правовідносини.

Судом встановлено, що в провадженні Київського ВДВС м. Харків ГТУЮ у Харківській області перебувало виконавче провадження № 546846630 з виконання виконавчого документу від 31.08.2017, виданого Московським районним судом м. Харкова в межах справи № 643/6454/16-ц.

18.09.2017 до ПАТ КБ «ПриватБанк» надійшла постанова про арешт коштів боржника від 11.09.2017 в рамках виконавчого провадження № 54684663.

Такі факти підтверджуються копією постанови про відкриття виконавчого провадження, копією постанови про арешт коштів боржника, які наявні в матеріалах справи.

В силу норм ст. 32 Закону України «Про виконавче провадження» заходами примусового виконання рішень є: 1) звернення стягнення на кошти та інше майно (майнові права) боржника, у тому числі якщо вони перебувають в інших осіб або належать боржникові від інших осіб;2) звернення стягнення на заробітну плату (заробіток), доходи, пенсію, стипендію боржника; 3) вилучення в боржника і передача стягувачу певних предметів, зазначених у рішенні; 4) інші заходи, передбачені рішенням.

Відповідно до ч. 6 ст. 48 Закону України «Про виконавче провадження», стягнення на майно боржника звертається в розмірі та обсязі, необхідних для виконання за виконавчим документом, з урахуванням стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження, штрафів, накладених на боржника під час виконавчого провадження, основної винагороди приватного виконавця.

Згідно до вимог ч. 8 ст. 48 Закону України «Про виконавче провадження», виконавець проводить перевірку майнового стану боржника у 10-денний строк з дня відкриття виконавчого провадження. У подальшому така перевірка проводиться виконавцем не рідше ніж один раз на два тижні - щодо виявлення рахунків боржника, не рідше ніж один раз на три місяці - щодо виявлення нерухомого та рухомого майна боржника та його майнових прав, отримання інформації про доходи боржника.

Встановлено, що державним виконавцем Київського відділу державної виконавчої служби Харківського міського управління юстиції ОСОБА_1 в межах виконавчого провадження за виконавчим листом, виданим Московським районним судом м. Харкова від 31.08.2017 року про стягнення грошових коштів в сумі 263300,00 грн. з ПАТ КБ «ПриватБанк» на користь ОСОБА_2 винесено постанову про арешт коштів боржника. Цією постановою накладено арешт на кошти, що містяться на всіх рахунках, відкритих у інших банках згідно з переліком, який міститься в постанові державного виконавця.

Відповідно до ч.1-3 ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження» арешт майна боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення.

Арешт на майно боржника може накладатися державним виконавцем шляхом: винесення постанови про арешт коштів та інших цінностей боржника, що знаходяться на рахунках і вкладах чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах; винесення постанови про арешт коштів, що перебувають у касі боржника або надходять до неї; винесення постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження; проведення опису майна боржника і накладення на нього арешту.

Постановами, передбаченими частиною другою цієї статті, може бути накладений арешт у розмірі суми стягнення з урахуванням виконавчого збору, витрат, пов'язаних з організацією та проведенням виконавчих дій та застосованих державним виконавцем штрафів, на все майно боржника або на окремі предмети.

Вирішуючи питання щодо правомірності постанови державного виконавця щодо накладення арешту на кореспондентські рахунки, суд виходить з наступного.

Відповідно до ст.59 Закону України «Про банки і банківську діяльність» арешт на майно або кошти банку, що знаходяться на його рахунках, арешт на кошти та інші цінності юридичних або фізичних осіб, що знаходяться в банку, здійснюються виключно за постановою державного виконавця чи рішенням суду про стягнення коштів або про накладення арешту в порядку, встановленому законом. Зняття арешту з майна та коштів здійснюється за постановою державного виконавця або за рішенням суду.

Зупинення власних видаткових операцій банку за його рахунками, а також видаткових операцій за рахунками юридичних або фізичних осіб здійснюється лише в разі накладення арешту відповідно до частини першої цієї статті, крім випадків, передбачених Законом України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванню тероризму». Зупинення видаткових операцій здійснюється в межах суми, на яку накладено арешт, крім випадків, коли арешт накладено без встановлення такої суми.

Забороняється накладати арешт на кореспондентські рахунки банку.

Стягнення коштів з кореспондентських рахунків банку здійснюється Національним банком України на вимогу Фонду гарантування вкладів фізичних осіб виключно у випадках, передбачених Законом України «Про систему гарантування вкладів фізичних осіб».

Отже, з аналізу наведеної норми Закону України «Про банки і банківську діяльність» слідує, що жодний державний орган не вправі арештовувати кореспондентські рахунки банку, накладати арешт на кошти, які там знаходяться.

Згідно з приписами статті 7 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» банки мають право відкривати своїм клієнтам вкладні (депозитні), поточні та кореспондентські рахунки.

При цьому, кореспондентський рахунок - це рахунок, що відкривається одним банком іншому банку для здійснення міжбанківських переказів.

Відкриття кореспондентських рахунків здійснюється шляхом встановлення між банками кореспондентських відносин у порядку, що визначається Національним банком України, та на підставі відповідного договору.

Отже, з аналізу наведеної норми слідує, що у ПАТ КБ «ПриватБанк» в інших фінансових установах (банках) можуть бути наявні лише кореспондентські рахунки, які відкриваються для здійснення міжбанківських переказів.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що при винесенні постанови від 11.09.2017 про арешт коштів боржника, які перебувають на кореспондентських рахунках боржника, державним виконавцем не враховано вимог Закону України «Про банки і банківську діяльність», який є спеціальною нормою права і регулює порядок накладення арешту на рахунки банку та стягнення з них коштів.

В матеріалах справи також відсутні докази дотримання державним виконавцем норм ч.8 ст. 48 Закону України «Про виконавче провадження», а саме перевірки майнового стану боржника.

Враховуючи вищевикладені обставини та приймаючи до уваги положення Закону України «Про виконавче провадження», суд приходить до висновку про необхідність визнання неправомірними дій державного виконавця Київського відділу державної виконавчої служби Харківського міського управління юстиції ОСОБА_1 в частині винесення постанови про арешт коштів боржника від 11.09.2017 року.

З приводу вимоги ПАТ КБ "Приват Банк" про скасування постанови державного виконавця про накладення арешту на рахунки банку, то суд вважає за доцільне в цій частині в задовленні скарги відмовити, оскільки станом на час розгляду скарги судом вказана постанова державного виконавця скасована.

Судові витрати за розгляд справи в суді слід віднести за рахунок держави.

Керуючись ст.ст. 450-451 ЦПК України, Законом України «Про виконавче провадження», Законом України «Про банки і банківську діяльність» суд,

ухвалив:

Скаргу Публічного акціонерного товариства «ПриватБанк» на дії Київського відділу державної виконавчої служби Харківського міського управління юстиції - задовольнити частково.

Визнати дії Київського відділу державної виконавчої служби м. Харкова Головного територіального управління юстиції у Харківській області в частині винесення постанови про арешт коштів боржника від 11.09.2017 в межах виконавчого провадження № 54684663 - неправомірними.

В іншій частині в задоволенні скарги Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до апеляційного суду Харківської області шляхом подачі в 15-денний строк з дня оголошення ухвали апеляційної скарги.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів.

Суддя Р. Є. Сиротников