Справа №295/307/18
УХВАЛА

19.02.2018 року м. Житомир

Суддя Богунський районний суд м. Житомира ОСОБА_1, розглянувши заяву директора Житомирського обласного спеціалізованого ремонтно-будівельного підприємства протипожежних робіт Добровільного пожежного товариства України ОСОБА_2 про скасування судового наказу, виданого за заявою ОСОБА_3 про видачу судового наказу про стягнення з Житомирського обласного спеціалізованого ремонтно-будівельного підприємства протипожежних робіт Добровільного пожежного товариства України нарахованої, але не виплаченої заробітної плати та середнього заробітку за час затримки розрахунку, -

в с т а н о в и в:

Богунським районним судом м. Житомира 30.01.2018 року видано судовий наказ за заявою ОСОБА_3 про видачу судового наказу про стягнення з Житомирського обласного спеціалізованого ремонтно-будівельного підприємства протипожежних робіт Добровільного пожежного товариства України нарахованої, але не виплаченої заробітної плати та середнього заробітку за час затримки розрахунку, яким стягнуто заборгованість по заробітній платі, що становить 35761,60 грн. станом на 10.01.2018 року; середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні в сумі 41671,70 грн.; інфляційні втрати на суму 17164, 60 грн.; відсотки річних за користування коштами стягувача в сумі 5266,70 грн., всього 99864,60 грн.

15.02.2018 року до Богунського районного суду м. Житомира від боржника - директора Житомирського обласного спеціалізованого ремонтно-будівельного підприємства протипожежних робіт Добровільного пожежного товариства України ОСОБА_2 надійшла заява про скасування судового наказу про стягнення заборгованості.

В обґрунтування заяви вказує, що між Житомирським обласним спеціалізованим ремонтно-будівельним підприємством протипожежних робіт Добровільного пожежного товариства України та ОСОБА_3 24.04.2015 року був укладений Договір № 1 «Про розстрочення грошових зобов'язань (заборгованості) по виплаті розрахунку у зв'язку із звільненням». Проте, вказаний договір є недійсним, оскільки укладений під впливом обману зі сторони ОСОБА_3 та у зв'язку із помилкою зі сторони підприємства, оскільки ОСОБА_3 працювала на посаді директора підприємства 01.04.2015 року була звільнена з роботи за власним бажанням відповідно до ст. 38 КЗпП України. Станом на 01.04.2015 року у підприємства були відсутні кошти для здійснення розрахунку із заробітної плати при звільненні ОСОБА_3. тому був укладений вищевказаний. Після звільнення ОСОБА_3 були встановлені численні факти зловживання службовим становищем з її сторони. За наслідками звернення керівництва підприємства до правоохоронних органів розпочате досудове розслідування кримінальному провадженні № 0001953 відносно ОСОБА_3. В ході проведення досудового розслідування виявлені чисельні факти заволодіння грошовими коштами підприємства шляхом зловживання службовим становищем. За результати досудового розслідування ОСОБА_3 повідомлено про підозру та справу направлено до суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 ЦПК України боржник має право протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до нього документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Згідно із поштовим відправленням вказаний судовий наказ від 30.01.2018 отримано предстанником боржника 09.02.2018.

З огляду на викладене, убачається, що заявником директором Житомирського обласного спеціалізованого ремонтно-будівельного підприємства протипожежних робіт Добровільного пожежного товариства України ОСОБА_2А подано заяву про скасування судового наказу у строк, визначений ч. 1 ст. 170 ЦПК України.

Пункт 12 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 23.12.2011 №14 «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження» передбачає, якщо заявлено вимогу про стягнення нарахованої, але не виплаченої працівникові суми заробітної плати, судовий наказ може бути видано не лише на суму заборгованості із заробітної плати, а й на суму компенсації за порушення строків її виплати, оскільки вона входить до структури заробітної плати. До заяви має бути додано докази перебування заявника у трудових відносинах із боржником, а підтвердженням суми, яка стягується, може бути будь-який належно оформлений документ, що вказує на розмір нарахованої заробітної плати та компенсації за порушення строків її виплати, зокрема, довідка бухгалтерії боржника, розрахунковий лист чи копія платіжної відомості тощо. Не допускається розгляд вимог про стягнення заробітної плати у разі наявності спору щодо розміру заборгованості чи права на її отримання. При цьому частиною другою статті 233 Кодексу законів про працю України визначено, що працівник має право звернутися до суду з вимогою про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

У п. 9 вказаної постанови зазначається, що наявність спору про право, яке є підставою для відмови у прийнятті заяви про видачу судового наказу, вирішується суддею у кожному конкретному випадку, виходячи із характеру та обґрунтованості заявленої матеріально-правової вимоги і документів, доданих до заяви. Наявність спору можна встановити відсутністю документів, що підтверджують наявність суб'єктивного права у заявника; документів, що підтверджують порушення суб'єктивного права або документів, що підтверджують виникнення права вимоги. Крім того, мають ураховуватися обставини, якщо із доданих документів вбачається, що боржник заперечує, не визнає або оспорює свій обов'язок перед заявником (кредитором); із доданих документів вбачається пропуск позовної давності. Така вимога може бути вирішена лише у позовному провадженні.

Частиною 3 ст. 171 ЦПК України визначено, що у разі відсутності підстав для повернення заяви про скасування судового наказу, суддя не пізніше двох днів після її подання постановляє ухвалу про скасування судового наказу, в якій розяснює заявнику (стягувачу) його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження. В ухвалі про скасування судового наказу суд за клопотанням боржника вирішує питання про поворот виконання судового наказу в порядку, встановленому статтею 444 цього Кодексу.

Оцінивши викладені боржником обставини, вивчивши матеріали справи наказного провадження, суддя вважає, що вимоги стягувача, з урахуванням обставин, зазначених боржником, повинні розглядатися у позовному провадженні, оскільки вони підлягають доказуванню, і на підставі ч. 3 ст. 171 ЦПК України, суд скасовує судовий наказ від 30.01.2018, що виданий за заявою ОСОБА_3 про видачу судового наказу про стягнення з Житомирського обласного спеціалізованого ремонтно-будівельного підприємства протипожежних робіт Добровільного пожежного товариства України нарахованої, але не виплаченої заробітної плати та середнього заробітку за час затримки розрахунку, оскільки між стягувачем та боржником виник спір про право, та роз'яснює, що заявлені стягувачем вимоги можуть бути розглянуті в позовному провадженні з додержанням загальних правил щодо пред'явлення позову.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 170, 171, 258-261, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

постановив:

Заяву директора Житомирського обласного спеціалізованого ремонтно-будівельного підприємства протипожежних робіт Добровільного пожежного товариства України ОСОБА_2 про скасування судового наказу, виданого за заявою ОСОБА_3 про видачу судового наказу про стягнення з Житомирського обласного спеціалізованого ремонтно-будівельного підприємства протипожежних робіт Добровільного пожежного товариства України нарахованої, але не виплаченої заробітної плати та середнього заробітку за час затримки розрахунку - задовольнити.

Судовий наказ №295/307/17 від 30.01.2018 року про стягнення з Житомирського обласного спеціалізованого ремонтно-будівельного підприємства протипожежних робіт Добровільного пожежного товариства України на користь ОСОБА_3 нарахованої, але не виплаченої заробітної плати та середнього заробітку за час затримки розрахунку - скасувати.

Розяснити ОСОБА_3, що вона має право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

С у д д я: