Справа № 502/2246/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 квітня 2018 року м. Кілія

Кілійський районний суд Одеської області у складі:

головуючого судді Балана М.В.,

секретар судового засідання Урсул Г.К.,

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження

цивільну справу за позовом

Публічного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія Одесаобленерго»

до

ОСОБА_1

про

стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИВ:

30.11.2017 року представник позивача ПАТ ЕК «Одесаобленерго» звернувся до Кілійського районного суду Одеської області із позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію в розмірі 2008,33 гривень, 3% річних в розмірі 140,37 гривень, інфляційних нарахувань в розмірі 660,20 гривень, а також про стягнення заборгованості за необліковану електричну енергію в розмірі 27444,73 гривень, а також про стягнення судових витрат в розмірі 1600 гривень.

З позовної заяви вбачається, що ОСОБА_1 проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1, та споживає електричну енергію, яка постачається енергопостачальною організацією ПАТ «Одесаобленерго». В Кілійський РЕМ відповідач із заявою про переукладання договору в звязку з заміною сторони договору не звертався. Таким чином, між ПАТ «Одесаобленерго» та ОСОБА_1 виникли зобовязальні відносини, які регулюються Законом України «Про електроенергетику» та Правилами користування електричною енергією для населення, затверджених постановою КМУ № 1357 від 26.07.1999 року (далі - Правила). З березня 2015 року по серпень 2017 року відповідачем споживалась, проте не сплачувалась електрична енергія, внаслідок чого виникла заборгованість в розмірі 2008,33 гривень за 4659 кВт/год. Оскільки боржник грошове зобовязання належним чином не виконав, то за період з березня 2015 року по серпень 2017 року боржнику було нараховано у відповідності до ст. 625 ЦК України три відсотка річних за весь період прострочення у розмірі 140,37 гривень та інфляційні витрати у розмірі 660,20 гривень.

03.07.2017 року при перевірці дотримання споживачем Правил користування електричної енергії для населення за адресою: АДРЕСА_1, було виявлено порушення правил користування електричною енергією, саме « самовільне підключення електроустановки до електричної мережі енергопостачальника з порушенням схеми обліку електричної енергії, електрична енергія споживається, приладом обліку не враховується». За зазначеним порушення був складений акт про порушення Правил № 037128 від 03.07.2017 року, який містив підпис відповідача.

За результатами проведеного засідання комісії по розгляду акту про порушення Правил № 037128 від 03.07.2017 року було прийнято рішення провести розрахунок вартості обсягу не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил, затверджених постановою КМУ № 1357 від 26.07.1999 року, електроенергії, яка скала 27444,73 гривень.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у звязку з розглядом справи в порядку спрощеного провадження за відсутністю всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

У відповідності зі ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Статтями 15 та 16 ЦК України передбачено право особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Одним із способів захисту права, встановлених цивільним законодавством, є, зокрема, його визнання.

Згідно зі ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Як зазначено у ст. 78 ЦПК України суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

У відповідності до ст. 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Відповідно до ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно зі ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Дослідивши наявні докази, встановивши обставини справи та визначивши відповідні їм правовідносини, суд дійшов наступного висновку:

ОСОБА_1 є споживачем електричної енергії в квартирі за адресою: АДРЕСА_1, надання якої здійснюється ПАТ «ЕК Одесаобленерго» Кілійським РЕМ.

Згідно розрахунку заборгованості, наданого позивачем, в ОСОБА_1 наявна заборгованість за фактично спожиту електроенергію за вищезазначеною адресою, а саме 4659 кВт/год., за період з березня 2015 року по серпень 2017 року в розмірі 2008 гривень 33 копійок.

Згідно ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» споживач енергії зобов'язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ст. 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушенням в електроенергетиці є: крадіжка електричної енергії, у тому числі порушення правил користування електричної енергії.

З п. 3 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою КМУ від 26.07.99р. №1357 (зі змінами та доповненнями), які регулюють відносини між громадянами (споживачами електричної енергії) та енергопостачальниками, вбачається, що споживання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією між споживачем та енергопостачальником.

Пунктом 42 Правил, передбачено, що споживачі електричної енергії зобовязані: дотримуватись вимог нормативно-технічних документів та договору, забезпечувати технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів, забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому обєкті споживача, оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та ПКЕЕ, надавати розрахункові документи на вимогу представників енергопостачальника для перевірки правильності оплати та відповідності записів у них показанням приладу обліку та інше.

Пунктом 19 Правил передбачено, що розрахунки населення за спожиту електричну енергію здійснюються за діючими тарифами (цінами) для населення на підставі фактичних показань приладів обліку.

Таким чином, відповідачем було порушено вимоги ст. 26 Закону України «Про електроенергетику», п. 3, п. 42, п. 48, ПКЕЕН, що призвело до виникнення заборгованості за спожиту електроенергію у розмірі 571 гривень 06 копійок.

За змістом ч.1 ст. 901, ч. 1 ст. 903 ЦК України за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов'язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов'язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором.

Якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов'язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, що встановлені договором.

Зобов'язання боржника сплатити певну грошову суму на користь кредитора відповідно до цивільно-правового договору або з інших підстав, визначених законом, є грошовим зобов'язанням.

У відповідності до ч. 1, ст. 509 ЦК України, зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку.

Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно з ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов'язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Боржник, який прострочив виконання зобов'язання, відповідає перед кредитором за завдані простроченням збитки і за неможливість виконання, що випадково настала після прострочення.

Пунктом 2 ст. 625 ЦК України визначено, що боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

З обґрунтованого розрахунку вбачається, що ОСОБА_1 грошове зобовязання належним чином не виконав і за період з березня 2015 року по травень 2017 року боржнику було нараховано у відповідності до ст. 625 ЦК України три відсотка річних за весь період прострочення у розмірі 140 гривень 37 копійок та інфляційні витрати у розмірі 660 гривень 20 копійок.

На підставі зазначеного суд прийшов до висновку, що вимоги позивача в частині стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію в розмірі 2008 гривень 33 копійок, 3% річних в розмірі 140 гривень 37 копійок, інфляційних нарахувань в розмірі 660 гривень 20 копійок є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Відповідно до Акту про порушення правил користування електричною енергією для населення № 037128 від 03.07.2017 року, представниками ПАТ «ЕК Одесаобленерго» Кілійський РЕМ за адресою: АДРЕСА_1 було зафіксовано факт порушення правил користування електричною енергією, а саме: «самовільне підключення електроустановки до електричної мережі енергопостачальника з порушенням схеми обліку, електроенергія споживається, однак приладом обліку не враховується».

Відповідно до протоколу № 112 від 26.07.2017 року, яким оформлене рішення комісії з розгляду акту № 037128 від 03.07.2017 року про визначення та нарахування вартості обсягу не облікованої електричної енергії, а також наданого позивачем розрахунку кількості недоврахованої електроенергії та її вартості № 037128 визначена кількість недорахованої безобліково спожитої електроенергії та її вартість за період з 14.12.2015 року по 03.07.2017 рік, яка складає 27444 гривень 73 копійки.

Відповідно до статті 714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Пунктом 53 Правил, затверджених постановою Кабінету Міністрів України 26.07.1999 року № 1357, встановлено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акту вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акту свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

На підставі акту енергопостачальник має право відключити споживача від електропостачання (у випадках, передбачених пунктом 35 цих Правил), а також визначити величину збитків, завданих йому протиправними діями споживача.

Відповідно до листа Національної комісії, що здійснює регулювання в сфері енергетики щодо надання розяснення від 25.05.2005 р. N 05-34-11/2288, У випадку самовільного підключення споживачем до електричних мереж електропостачальника є висока вірогідність того, що таке підключення було здійснене з порушенням вимог ПУЕ та технічної документації на прилад обліку (неправильне "фазування" лічильника, підключення здійснювалося під навантаженням тощо), що може привести до недообчислення спожитої електричної енергії.

Тобто, самовільне підключення споживача до мереж енергопостачальника, навіть за умови, що після такого підключення спожита електрична енергія враховувалась приладом обліку, є, окрім іншого, ще і порушенням Правил у частині обліку споживання електричної енергії.

Виходячи з зазначеного, у випадку самовільного підключення споживачем до мереж енергопостачальника та за умови, що після підключення спожита електрична енергія враховувалась приладом обліку, енергопостачальник повинен скласти акт про порушення Правил, та зробити розрахунок завданих йому збитків, виходячи з добової величини розрахункового споживання електричної енергії, обчисленої відповідно до пункту 7 ОСОБА_2, та кількості днів від дня припинення електропостачання електроустановки споживача та до дня виявлення самовільного підключення.

З рахунку, що виписується споживачеві за порушення Правил, що визначені пункту 7 цієї ОСОБА_2, виключаються платежі, здійснені ним за період споживання електричної енергії, за який були розраховані збитки, завдані споживачем енергопостачальнику (пункт 10 ОСОБА_2).

Відповідно до ОСОБА_2 визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 4 травня 2006 року № 562, обсяг електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення ПКЕЕ розраховується на підставі акту порушень, який складається відповідно до передбаченої ПКЕЕ процедури.

Розмір завданих енергопостачальнику збитків розраховується відповідно до оформленого акту про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття представником енергопостачальника показань чи технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується розмір збитків, але не більше терміну позовної давності.

Розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється:

-за тарифами для споживачів відповідної групи та класу напруги, які діяли під час порушення споживачем ПКЕЕ;

-за величиною розрахункового добового споживання електричної енергії (Wдоб, кВт·год.);

-за кількістю днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог ПКЕЕ.

Для визначення розміру відшкодування збитків зазначеною методикою передбачено, що при виявленні порушення ПКЕЕ тривалість роботи електричного обладнання визначається за згодою сторін, під час складення акту порушень із зазначенням в акті, але не менше 8 год.

Беручи до уваги вищевикладене, а також керуючись розрахунком кількості недоврахованої електроенергії та її вартості за № 037128 суд вважає, що кількість спожитої без обліку електроенергії за період з 14.12.2015 року по 03.07.2017 рік з тривалістю роботи обладнання 8 годин на добу складає - 27444 гривні 73 копійки.

У відповідності до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у звязку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Згідно з ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Керуючись вищезазначеним, суд вважає, що вимоги позивача з приводу стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за необліковану електричну енергію в розмірі 27444 гривень 73 копійок є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Згідно з ч 1, 2 ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ч. 1,2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, повязані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

При звернені до суду позивачем було сплачено 1600 гривень судового збору, що підтверджується відповідним платіжним дорученням № 10111939 від 13.11.2017 року.

На підставі викладеного з ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія Одесаобленерго» підлягає стягненню 1600 гривень судового збору, сплаченого позивачем при зверненні до суду.

Керуючись ст.ст. 12,13,18,76-81, 141, 263-265, 280 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ :

Позов Публічного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія Одесаобленерго» задовольнити в повному обсязі.

Стягнути з ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, РНОКПП НОМЕР_1, зареєстрованого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3, на користь Публічного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія Одесаобленерго» (на р/р 777 в Філії Одеського обласного управління АТ «Ощадбанк», ) заборгованість за спожиту електричну енергію в розмірі 2008 гривень 33 копійок.

Стягнути з ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, РНОКПП НОМЕР_1, зареєстрованого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3, на користь Публічного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія Одесаобленерго» (на р/р 0265 в ПАТ «Перший ОСОБА_3» м. Одеса, МФО 328845, ) 3 % річних в розмірі 140 гривень 37 копійок, інфляційні нарахування в розмірі 660 гривень 20 копійок.

Стягнути з ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, РНОКПП НОМЕР_1, зареєстрованого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3, на користь Публічного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія Одесаобленерго» на р/р 777 в Філії Одеського обласного управління АТ «Ощадбанк», , заборгованість за необліковану електричну енергію в розмірі 27444 гривень 73 копійок.

Стягнути з ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, РНОКПП НОМЕР_1, зареєстрованого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3, на користь Публічного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія Одесаобленерго» на р/р 0265 в П АТ «Перший ОСОБА_3» м. Одеса, , судові витрати у вигляді судового збору в розмірі 1600 гривень.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до апеляційного суду Одеської області протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

Суддя Кілійського районного суду ОСОБА_2