Постанова

Іменем України

31 жовтня 2018 року

м. Київ

справа № 219/8538/15-ц

провадження № 61-7950св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Луспеника Д. Д.,

суддів: Гулька Б. І., Синельникова Є. В., Хопти С. Ф. (суддя-доповідач),

Черняк Ю. В.,

учасники справи:

позивач - публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго»,

представники позивача: Ставінова Ельвіра Станіславівна, Хомовський Сергій Миколайович,

відповідачі: ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» на рішення Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 24 липня 2017 року

у складі судді Хомченко Л. І. та ухвалу Апеляційного суду Донецької області

від 04 жовтня 2017 року у складі колегії суддів: Дундар І. О., Корчистої О. І., Хейло Я. В.,

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2015 року публічне акціонерне товариство «ДТЕК Донецькобленерго» (далі - ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго») звернулось до суду з позовом до ОСОБА_4, ОСОБА_5 та ОСОБА_6 про стягнення заборгованості за безобліково спожиту електричну енергію.

Позовна заява мотивована тим, що ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 є споживачами електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1.

23 січня 2014 року ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» було виявлено факт порушення відповідачами за місцем проживання за вищевказаною адресою Правил користуванняелектричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357

(далі - ПКЕЕН), а саме - самовільне підключення електроустановок до електричної мережі, що не є власністю електропостачальника, виявити яке представники електропостачальника під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, оскільки змонтовано розетку зі скритою електропроводкою та при вимкненні навантаження у яку диск електронного лічильника не обертався, при відключенні автоматичних вимикачів навантаження у розетці електрична енергія споживається та електронним лічильником не враховується.

Розмір заподіяної шкоди склав 2 845 грн 20 коп., однак добровільно відповідачі заборгованість, що виникла внаслідок користування електричною енергією без обліку, не сплатили.

Ураховуючи викладене, ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» просило суд стягнути з ОСОБА_4, ОСОБА_5 та ОСОБА_6 заборгованість за безобліково спожиту електричну енергіюу розмірі 2 845 грн 20 коп. та судові витрати.

Рішенням Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 24 липня 2017 року у позові ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» відмовлено.

Рішенняміськрайонного суду мотивовано тим, що ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» не надано належних та допустимих доказів, які б підтверджували факт порушення 23 січня 2014 року ОСОБА_4, ОСОБА_5 та ОСОБА_6 ПКЕЕН. Зокрема суд не взяв до уваги акт від 23 січня 2014 року про порушення ПКЕЕН, так як відомості викладені у ньому не знайшли свого підтвердження. Крім того, вказаний акт не підписано відповідачами.

Ухвалою Апеляційного суду Донецької області від 04 жовтня 2017 року апеляційну скаргу ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» відхилено. Рішення Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 24 липня 2017 року залишено без змін.

Судове рішення апеляційного суду мотивовано тим, що позовні вимоги

ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» не підтверджені належними та допустимими доказами, а саме - в акті, на підставі якого ґрунтуються позовні вимоги, взагалі не зазначено місце підключення, тобто воно не було виявлено, що виключає можливість застосування Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики від 04 травня 2006 року № 562. ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго», звертаючись до суду з позовом про стягнення вартості не облікованої електричної енергії, не надало доказів, що саме відповідачі здійснили самовільне підключення з порушенням схеми обліку - акт складено про порушення споживачем ОСОБА_7 ПКЕЕН, листи про виклик для розгляду акту направлялись на ім'я ОСОБА_7, ОСОБА_6 у квартирі, де виявлено порушення, не зареєстрована. Крім того, за змістом пункту 53 ПКЕЕН акт про порушення зазначених правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення споживача про час і дату засідання комісії. Акт про порушення ПКЕЕН складено у відсутність відповідачів, на ньому відсутній їх підпис, тобто про дату засідання комісії з розгляду складеного акту - 18 лютого 2014 року, яка вказана в акті відповідачі повідомлені не були, а лист про виклик на засідання комісії - 04 березня 2014 року, направлений на ім'я ОСОБА_8 Отже, про засідання комісії відповідачі не були належним чином повідомлені, що також виключає можливість правомірного розгляду акта.

У касаційнійскарзі, поданій у жовтні 2017 року до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго», посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права й порушення норм процесуального права, просило скасувати вказані судові рішення та передати справу на новий розгляд.

Касаційна скарга мотивована тим, що оскаржувані судові рішення є незаконними, необґрунтованими й такими, що ухвалені з порушенням норм чинного законодавства. Товариство зазначало про те, що згідно з актом

від 23 січня 2014 року № 187962 про порушення ПКЕЕН представниками енергопостачальника під час перевірки квартири АДРЕСА_1 встановлено самовільне підключення електропроводки до електричної мережі, яка не є власністю енергопостачальника, виявити яке представники енергопостачальника під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості. Змонтована розетка зі скритою електропроводкою. При включенні навантаження у вказану розетку диск електричного лічильника не обертався. При відключенні автоматичних вимикачів у розетці була напруга. Таким чином, електрична енергія споживалась, однак електричним лічильником не була врахована.

Крім того, суд першої інстанції не звернув уваги на те, що власником квартири

АДРЕСА_1, де було виявлено порушення ПКЕЕН, є ОСОБА_4, а відповідачі ОСОБА_5 та ОСОБА_6 на час складання акта про порушення ПКЕЕН № 187962

від 23 січня 2014 року проживали за вказаною адресою. ОСОБА_5 був зареєстрований у вищевказаній квартирі та відповідачі підтвердили, що користувалися електричною енергією за вказаною адресою. Таким чином, міськрайонний суд при розгляді справи не повністю визначився з характером спірних правовідносин, застосував лише норми закону, які передбачають наявність у позивача права вимоги на отримання вартості необлікованої електричної енергії, однак не звернув уваги й на наявність у ОСОБА_4 обов'язків основного квартиронаймача щодо утримання житла, відповідачі ОСОБА_5 та ОСОБА_6 як особи, які користуються електричною енергією, мають нести солідарну відповідальність. Також не надав належної правової оцінки акту, який підписаний трьома представниками постачальника електричної енергії.

Відзив на касаційну скаргу сторонами не подано.

Відповідно до пункту 4 розділу XIII Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) у редакції Закону України від 3 жовтня 2017 року № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» касаційні скарги (подання) на судові рішення у цивільних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного цивільного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Згідно зі статтею 388 ЦПК України судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

У березні 2018 року справу передано до Верховного Суду.

Касаційна скарга підлягає частковому задоволенню.

У частині третій статті 3 ЦПК України визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Частиною першою статті 402 ЦПК України встановлено, що у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Відповідно до частин першої, другої та п'ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам закону судове рішення апеляційного суду не відповідає.

Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, статтями 24-27 Закону України «Про електроенергетику», ПКЕЕН, Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики, від 04 травня 2006 року № 562. Вказані правовідносини є договірними.

Судами установлено, що 23 січня 2014 року працівниками ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» був складений акт про порушення ПКЕЕН за участю споживача ОСОБА_6, а саме - самовільне підключення електропроводки до електричної мережі, яка не є власністю енергопостачальника, виявити яке представники енергопостачальника під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості. Змонтована розетка зі скритою електропроводкою. При включенні навантаження у вказану розетку диск електричного лічильника не обертався. При відключенні автоматичних вимикачів у розетці була напруга. Таким чином, електрична енергія споживається, однак електричним лічильником не враховується. В акті зазначено, що ОСОБА_6 від підпису відмовилась (а.с. 5 т. 1).

Відповідно до акта про порушення ПКЕЕН у відповідачів було виявлене порушення, передбачене підпунктом 5 пункту 3.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики від 04 травня 2006 року

№ 562 (далі - Методика).

Порядок складання актів та їх розгляд передбачений пунктом 53 ПКЕЕН, згідно якого акт складається в присутності споживача, який також має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів.

Відповідно до вимог статті 26 Закону України «Про електроенергетику» споживач електричної енергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та ПКЕЕН.

Положенням частини другої статті 27 Закону України «Про електроенергетику» та пунктів 48, 53 ПКЕЕН передбачено, що споживач несе відповідальність згідно із законодавством за розкрадення електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку, а також за пошкодження приладу обліку.

У разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження.

У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення ПКЕЕН розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Акт про порушення зазначених правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення споживача про час і дату засідання комісії.

Рішення комісії з розгляду актів оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення ПКЕЕН.

У разі причетності споживача до порушення зазначених правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості не облікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти зазначених правил та Методики.

У разі відмови споживача від сплати вартості не облікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення).

Відповідно до пункту 42 ПКЕЕН побутовий споживач електричної енергії зобов'язаний: дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження засобів обліку і пломб на них у разі розміщення засобу обліку в квартирі або на іншому об'єкті побутового споживача; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі засобу обліку; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та зазначених правил; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності.

За змістом положень частини третьої статті 26 Закону України «Про електроенергетику» та пункту 42 ПКЕЕН споживач електричної енергії зобов'язаний: дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об'єкті споживача; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі приладу обліку; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та зазначених правил; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності.

Апеляційний суд, залишаючи без змін рішення суду першої інстанції про відмову у задоволенні позову ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго», виходив із того, що товариство не надало доказів, що саме відповідачі здійснили самовільне підключення з порушенням схеми обліку, оскільки акт складено про порушення споживачем ОСОБА_7 ПКЕЕН, листи про виклик для розгляду акту направлялись на ім'я ОСОБА_7, ОСОБА_6 у квартирі, де виявлено порушення, не зареєстрована. Крім того, за змістом пункту 53 ПКЕЕН акт про порушення зазначених правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення споживача про час і дату засідання комісії. Акт про порушення ПКЕЕН складено у відсутність відповідачів, на ньому відсутній їх підпис, тобто про дату засідання комісії з розгляду складеного акту - 18 лютого 2014 року, яка вказана в акті, відповідачі повідомлені не були, а лист про виклик на засідання комісії - 04 березня 2014 року, направлений на ім'я ОСОБА_8 Отже, про засідання комісії відповідачі не були належним чином повідомлені, що також виключає можливість правомірного розгляду акта.

Апеляційний суд, перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанцій у порядку, передбаченому статтею 303 ЦПК України 2004 року, неповно з'ясував обставини, що мають значення для справи, не перевірив належним чином доводів ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго», яке посилалось на те, що факт безоблікового споживання електричної енергії підтверджений актом про порушення ПКЕЕН від 23 січня 2014 року № 187962, в якому зазначена схема самовільного підключення із зазначенням місця підключення безоблікової розетки, а саме - клемна колодка, та не надав належної оцінки тому, що акт підписаний трьома представниками енергопостачальника.

Крім того, висновок суду апеляційної інстанції відносно того, що відповідачі не були належним чином повідомлені про засідання комісії не відповідає матеріалам справи, у яких є заява ОСОБА_5 від 22 квітня 2014 року з клопотанням про перенесення засідання комісії щодо акта про порушення ПКЕЕН від 23 січня 2014 року № 187962 з 22 квітня 2014 року на 25 квітня 2014 року. ОСОБА_4, ОСОБА_5не з'явились 25 квітня 2017 року на засідання комісії, комісія розглянула вищевказаний акт у відсутність відповідачів, що не суперечить пункту 53 ПКЕЕН, оскільки бути присутнім на комісії це право, а не обов'язок споживача.

Таким чином, апеляційний суд, залишаючи без змін рішення суду першої інстанції, на зазначені вище положення закону, обставини справи та доводи апеляційної скарги ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго»уваги не звернув, що свідчать про неповне встановлення судом апеляційної інстанції фактичних обставин, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, порушення норм процесуального права. Тому ухвала суду апеляційної інстанції підлягає скасуванню з передачею справи на новий розгляд до цього суду.

Відповідно до пункту першого частини третьої та четвертої статті 411 ЦПК України підставою для скасування судового рішення та направлення справи на новий розгляд є порушення норм процесуального права, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, якщо суд не дослідив зібрані у справі докази. Справа направляється на новий розгляд до суду апеляційної інстанції, якщо порушення норм процесуального права допущені тільки цим судом.

За таких обставин ухвала суду апеляційної інстанції не відповідає вимогам

статті 263 ЦПК України та постановлена з порушення норм процесуального права, що в силу пункту 1 частини третьої та четвертої статті 411 ЦПК України є підставою для її скасування з передачею справи на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Керуючись статтями 400, 409, 411, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» задовольнити частково.

Ухвалу Апеляційного суду Донецької області від 04 жовтня 2017 року скасувати, справу передати на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий Д. Д. Луспеник

Судді: Б. І. Гулько

Є.В. Синельников

С. Ф. Хопта

Ю.В. Черняк