Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 квітня 2018 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Супрун Г.Б.,

за участю секретаря судового засідання - Федоренко О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулась до суду з даним позовом, в якому зазначила, що 23.11.2007 року уклала шлюб з відповідачем. Від шлюбу мають неповнолітню дитину - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 Мотивує заяву тим, що відповідач часто непрацював, посилаючись на неможливість знайти роботу, отримує кредити, які не може погасити, вони проживали в однокімнантій квартирі в чотирьох (разом зі свекрухою), забезпеченням сім'ї займалась позивач. Оскільки умови проживання були нестерпними, позивач та дитина знаходились в постійному стресі, в листопаді 2013 року вона переїхала до батьків до смт. Романів Житомирської області. Сімя фактично розпалася та шлюб носить формальний характер, строк на примирення не потрібний. Просила шлюб розірвати.

В судове засідання сторони не з'явились, про день, час і місце розгляду справи повідомлялися належним чином, надали суду заяви про розгляд справи за їх відсутності. Позивач позов пітримала та просила задовольнити. Відповідач позов визнав.

Тому суд вважає можливим слухати справу за відсутності сторін.

Суд, дослідивши письмові докази, вважає, що позов підлягає задоволенню.

Судом встановлено, що 23.11.2007 року сторони зареєстрували шлюб у Відділі РАЦС Подільського РУЮ у м. Києві, актовий запис за №1034.

Від спільного життя сторони мають неповнолітю доньку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.

З матеріалів справи вбачається, що сторони припинили сімейно-шлюбні відносини та проживають окремо, спільного господарства не ведуть, з листопада 2013 року, майнового спору немає.

Строк на примирення надавати сторонам є недоцільним, оскільки, як зазначила позивач в своїй заяві, подальше збереження сім'ї є неможливим та буде суперечить інтересам сторін.

Суд, вважає, що сім'я сторін розпалась і не може бути поновлена міцною і здоровою, шлюб існує лише формально.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Таким чином суд вважає встановленим, що збереження сім'ї неможливо, інших доказів сторонами не надано, тому шлюб сторін може бути розірваним.

Відповідно до ч.3 ст.105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до ст.110 СК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 105, 110, 112, 115 СК України, ст.ст. 77-83, 89, 95, 211, 259, 263-265, 268, 354, 355 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_2, уродженки смт. Романів Житомирської області, адреса реєстрації: АДРЕСА_1) та ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_4, уродженць м. Київ, в), зареєстрований 23.11.2007 року у Відділі РАЦС Подільського РУЮ у м. Києві, актовий запис за №1034 - розірвати та вважати його припиненим з дня набрання чинності даним рішенням.

Рішення суду після набрання ним законної сили направити до Відділу реєстрації актів цивільного стану Подільського районного управління юстиції у м. Києві для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб, відповідно до вимог ч. 2 ст. 115 СК України.

Рішення суду може бути оскаржене протягом 30 днів з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги до Апеляційного суду м.Києва через Подільський районний суд м. Києва

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення (або вручення) повного судового рішення.

Суддя Г. Б. Супрун