Справа № 738/849/17 Провадження № 22-ц/795/516/2018 Головуючий у I інстанції - Слісар А. В. Доповідач - Висоцька Н. В.
Категорія - цивільна
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 травня 2018 року м. Чернігів

АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ЧЕРНІГІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ у складі:

головуючого-судді Висоцької Н.В.

суддів: Мамонової О.Є., Шитченко Н.В.

учасники справи:

позивач - Публічне акціонерне товариство «Чернігівобленерго»,

відповідач - ОСОБА_2,

розглянувши у письмовому провадженні цивільну справу за апеляційною скаргою Публічного акціонерного товариства «Чернігівобленерго» на рішення Менського районного суду Чернігівської області від 15 лютого 2018 року (місце ухвалення - м. Мена, дата прийняття - 19.02.2018) у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Чернігівобленерго» в особі відокремленого підрозділу Менські районні електричні мережі до ОСОБА_3 про стягнення збитків, завданих порушенням Правил користування електричною енергією для населення,

В С Т А Н О В И В :

У червні 2017 року ПАТ «Чернігівобленерго» в особі відокремленого підрозділу Менські районні електричні мережі звернулося до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення збитків, завданих порушенням Правил користування електричною енергією для населення. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що у січні 2017 року працівниками позивача при обстеженні електроустановок споживача щодо повноти обліку споживання електричної енергії, у відповідача ОСОБА_2 був виявлений факт порушення Правил користування електричною енергією для населення, затверджені Постановою КМУ від 26.07.1999 № 1357 (далі ПКЕЕн), а саме: самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі енергопостачальника з порушенням схеми обліку, шляхом улаштування додаткового відгалуження відкритим типом прокладання проводки. Точка підключення - від ввідних дротів, розміщених на фасаді будинку. При даному порушенні електрична енергія споживалась, а приладом обліку не враховувалась. На підставі зазначеного працівниками Менського РЕМ був складений Акт про порушення в присутності відповідача.

23.01.2017 засіданням комісії Менського РЕМ, на якому був присутній син відповідача, розглянуто акт про порушення та прийнято рішення провести нарахування згідно п.п. 3.1, 3.3 Методики, яка склала 17099 грн.

Відповідачем було оскаржено вказане вище рішення та проведено перерахунок збитків, який склав 7272,05 грн.

Розрахована сума збитків споживачем в добровільному порядку не відшкодована, тому, враховуючи зменшення позовних вимог, позивач просить стягнути у відшкодування завданих збитків 5402,74 грн з ОСОБА_2

Рішенням Менського районного суду від 15.02.2018 у задоволенні позову ПАТ «Чернігівобленерго» в особі відокремленого підрозділу Менські районні електричні мережі до ОСОБА_2 про стягнення збитків, завданих порушенням Правил користування електричною енергією для населення - відмовлено.

Стягнуто з ПАТ «Чернігівобленерго», в особі відокремленого підрозділу Менського району електричних мереж на користь ОСОБА_2 1600,00 грн понесених витрат на професійну правничу допомогу та 5571,00 грн компенсацію витрат за проведення судової експертизи.

Рішенння суду обґрунтовано відсутністю доказів підключення до електричної мережі свого сусіда та користування електричною енергією, яка не обліковувалася лічильником відповідача.

З вказаним рішенням суду не погодився ПАТ «Чернігівобленерго» та подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення місцевого суду від 15.02.2018, та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Доводи скарги зводяться до того, що оскаржуване рішення суду є необґрунтованим, судом не в повному обсязі встановлено обставини, які мають значення для справи, не надано належної оцінки наявним в матеріалах справи доказам. Позовні вимоги позивача являються обгрунтованими та підлягають задоволенню.

В скарзі заявник зазначає, що дії працівників Менського РЕМ під час виявлення факту порушення ПКЕЕН у відповідача ОСОБА_2 відповідають вимогам Методики, та складено додаток до акту «Схема підключення електроустановок споживача» на якій графічно зображено в т.ч. точку самовільного підключення, улаштованого відповідачем. Самовільне підключення виконано до межі балансової належності електромереж відповідача на ввідних дротах, що забезпечують електропостачання сусіда відповідача і не враховується приладом обліку ОСОБА_2

Посилається, що місцевий суд не прийняв до уваги та не надав належної оцінки, як доказу, додатковим фотознімкам, які були надані суду під час розгляду справи, які підтверджують, що ввідний провід до якого було виконано додаткове відгалуження проходить від ввідних ізоляторів по фасаду будинку відповідача та являється сусідським вводом.

Судом не надано належної оцінки тому факту, що споживання електроенергії поза приладом обліку підтверджується проведеними на місці вимірами за допомогою показчиків струму, що зазначено в акті про порушення та що показали допитані свідки працівники Менського РЕМ.

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_2 посилається на законність та обґрунтованість судового рішення. Просить апеляційну скаргу ПАТ «Чернгіівобленерго» залишити без задоволення, рішення Менського районного суду від 15.02.2018 без змін.

В обґрунтування відзиву посилається на судову електротехнічну експертизу, згідно якої було встановлено, що не було ніякого порушення схеми обліку електричної енергії у ОСОБА_2, як споживача.

Вислухавши суддю-доповідача, учасників судового розгляду, обговоривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Судом встановлено, що між ОСОБА_2, який проживає: АДРЕСА_1, та ВАТ ЕК «Чернігівобленерго» в особі директора Менського РЕМ 08.07.2004 було укладено договір про користування електричною енергією № 88 (а.с. 21-22).

П. 19 вказаного вище договору передбачено, що споживач несе відповідальність за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку.

05.01.2017 працівниками Менського ВП РЕМ «ПАТ «Чернігівобленерго» було складено акт про порушення № 149331, згідно якого ОСОБА_2 за адресою АДРЕСА_2, здійснив самовільне підключення до електричної мережі енергопостачальника з порушенням схеми обліку, шляхом улаштування додаткового відгалуження відкритим типом прокладання проводки. Точка підключення від відних дротів розміщених на фасаді будинку. Електроенергія споживається, лічильником не рахується. Порушення виникло з вини споживача (а.с. 4).

Згідно розрахунку вартості безобліково спожитої електроенергії по акту № 149331 від 05.01.2017 сума до сплати склала 5402,74 грн (а.с. 111-112).

З висновку судової електротехнічної експертизи № 13730 від 30.11.2017 вбачається, що згідно схеми електропостачання, вказаної у Акті про порушення ПКЕЕН № 149331 від 05.01.2017, втручання в роботу засобу обліку не має, тому самовільне підключення виконано без порушення схеми обліку. При складанні Акту про порушення ПКЕЕН № 149331 від 05.01.2017 представником енергопостачальника не вірно визначено тип порушення, що в подальшому впливає на формулу для розрахунку безобліково спожитої електроенергії (а.с. 85-93).

Відмовляючи в задоволенні позову суд прийшов до висновку, що позивачем не було надано доказів, що ОСОБА_2 підключився до електричної мережі свого сусіда та користувався електричною енергією, яка не обліковувалася лічильником відповідача.

З висновком суду першої інстанції погоджується і апеляційний суд, оскільки судом першої інстанції обставини справи з"ясовані в обсягу, необхідному для правильного вирішення спору, відповідно до встановлених обставин, правильно визначено суть і характер правовідносин сторін та норми матеріального права, що їх регулюють враховуючи наступне.

Правовідносини, що виникли між сторонами, регулюються Законом України «Про захист прав споживачів», Законом України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року №1357, Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562, нормами ЦК України.

Згідно ч. 1 ст. 714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Статтею 1 ЗУ «Про електроенергетику» визначено, що споживачами енергії є суб'єкти господарської діяльності та фізичні особи, що використовують енергію для власних потреб на підставі договору про її продаж та купівлю

Відповідно до ст. 26 ЗУ «Про електроенергетику» споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов'язаний додержуватись вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку, порушення правил користування енергією. Методика розрахунку розміру шкоди, завданої енергопостачальнику внаслідок викрадення електроенергії, встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Правилами користування електричною енергією для населення затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26.07.1999 передбачено, що споживання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією між побутовим споживачем і електропостачальником, що розробляється енергопостачальником згідно з Типовим договором про користування електричною енергією (додаток 1) і укладається на три роки.

Споживач енергії несе відповідальність, зокрема, за порушення правил користування електричною енергією та розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку (п. 48).

Побутовий споживач електричної енергії зобов'язаний, зокрема, дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження засобів обліку і пломб на них у разі розміщення засобу обліку в квартирі або на іншому об'єкті побутового споживача; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі засобу обліку; оплачувати спожиту-електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил та ін. (п. 42).

Згідно п. 37 Правил енергопостачальник має право, зокрема перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією; тимчасово припиняти постачання електричної енергії або відключати споживача від мережі без його згоди у випадках, передбачених пунктами 34 і 35 цих Правил.

Пунктом 53 ПКЕЕН передбачено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем.

Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження.

У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.

Побутовий споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів.

Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається побутовому споживачу.

У протоколі зазначається інформація про причетність побутового споживача до порушення цих Правил.

У разі причетності побутового споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються:

відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії;

розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 р. N 562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами правил користування електричною енергією.

Контроль за дотриманням цих Правил у межах своїх повноважень здійснюють НКРЕКП, Міненерговугілля, Держспоживінспекція, Антимонопольний комітет та їх органи на місцях (п. 54).

Відповідно до пунктів 1.1, 1.2 глави 1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562, ця Методика встановлює порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 31.07.96 N 28 (ПКЕЕ), або Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.99 N 1357 (ПКЕЕН).

Методика застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом (електропередавальною організацією) (далі - енергопостачальник) при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією та/або виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об'єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку.

Відповідно до п. 3.1 глави 3 Методики, ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення порушень ПКЕЕН, зокрема, самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку (підпункт 5).

У разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5 - 7 цього пункту, ця Методика застосовується за умови виявлення місця підключення до відповідних мереж, що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі.

Вартість необлікованої електричної енергії розраховується на підставі акта про порушення, який складається відповідно до передбаченої ПКЕЕН процедури (пункт 3.2).

Відповідно до глави 4 Методики факт виявлених представниками енергопостачальника електричної енергії за регульованим тарифом (далі - енергопостачальник) порушень споживачем вимог ПКЕЕ або ПКЕЕН оформлюється актом про порушення.

Акт про порушення складається у присутності споживача представниками енергопостачальника, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред'явлення ними службових посвідчень на місці виявлення порушень.

У разі відмови споживача від підписання акта про порушення про це зазначається в акті про порушення. Акт про порушення без підпису споживача вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Споживачі та представники енергопостачальника під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень, про що зазначається в акті про порушення (пункт 4.1).

Акт про порушення складається у двох примірниках у присутності споживача або уповноваженого представника споживача в разі виявлення порушень ПКЕЕ.

Працівники енергопостачальника перед складанням акта про порушення зобов'язані повідомити споживача про його право внести зауваження та заперечення до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень та пропозицій.

До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті (пункт 4.5).

В акті про порушення зазначаються всі необхідні для розрахунку згідно з вимогами цієї Методики параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності;перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення;фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення (пункт 4.6).

В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення (пункт 4.7).

Згода або незгода споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом пошкодження пломб або розрахункових приладів обліку фіксується в акті про порушення (пункт 4.8).

Під час розгляду справи в суді першої інстанції було встановлено, що лічильник електричної енергії відповідача ОСОБА_2 знаходиться на фасаді його будинку, згідно схеми підключення електроустановки споживача (а.с. 5) точка самовільного підключення зазначена до лічильника електричної енергії, проте в акті зазначено, як «улаштування додаткового відгалуження».

Відповідно до висновку судової електротехнічної експертиз-и № 13730 від 30.11.2017 (а.с. 85-90) було встановлено, що «При складанні Акту порушення ПКЕЕН № 149331 від 05.01.2017 представником енергопостачальника не вірно визначено тип порушення, що в подальшому впливає на формулу для розрахунку безобліково спожитої електроенергії. Таким чином дані розрахунку зазначені в Акту про порушення ПКЕЕН № 149331 від 05.01.2017 не у відповідності з встановленим порушенням».

З врахуванням встановлених обставин по справі, позивачем ПАТ «Чернігівобленерго» було зменшено позовні вимоги в частині розрахунку сили струму з врахуванням проводу 15А, а не 19А, як зазначалось у попередньому розрахунку (а.с. 110-113).

Враховуючи викладене, оскільки акт про порушення складено з недоліками, що унеможливлюють його застосування як належного доказу у справі, висновок районного суду про відсутність підстав для задоволення позову ґрунтується на матеріалах справи та є правильним.

Колегія суддів не приймає доводи заявника про те, що акт складений відповідно до вимог п. 53 ПКЕЕН, у присутності споживача, підписаний трьома представниками енергопостачальника, які пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред»явлення ними службових посвідчень на місці виявлення порушень, оскільки вимоги до чинності акту не обмежені лише наявністю підписів представників енергопостачальника та споживача.

Посилання заявника на те, що самовільне підключення виконано до межі балансової належності електромереж відповідача на ввідних дротах, що забезпечують електропостачання сусіда і не враховується приладом обліку ОСОБА_2, не спростовують правильних висновків суду першої інстанції і з врахуванням наданих до суду фотознімків електромережі в підтвердження, того, що ввідний провід до якого було виконано додаткове відгалуження проходить від ввідних ізоляторів до фасаду будинку відповідача та являється сусідським вводом, враховуючи, що при складанні Акту про порушення ПКЕЕН № 149331 від 05.01.2017 представником енергопростачальника не вірно зазначено тип порушення.

Колегія суддів не приймає доводи апеляційної скарги про те, що дефекти акта не можуть спростовувати факту порушення, якщо він знайшов своє підтвердження в сукупності інших доказів і скоєне споживачем правопорушення обов'язково повинно мати наслідки застосування до нього відповідальності, оскільки наявні дефекти акта не дають можливість встановити факт розкрадання електричної енергії та, відповідно, притягнути споживача до відповідальності, оскільки ч. 6 ст. 81 ЦПК України визначено, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

З врахуванням наведеного посилання в апеляційній скарзі, що судом першої інстанції не надано оцінку фотозйомки, показів свідків, які підтвердили споживання електроенергії поза приладом обліку, що також підтверджується вимірами за допомогою показників струму, про що зазначено в акті про порушення, а також обставинам встановлення споживання електроенергії яка обліковується відповідачем через улаштоване ним відгалуження, не спростовують правильності висновків суду першої інстанції.

Статтями 25, 26 Закону України «Про електроенергетику» передбачено, що споживач несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною енергією. Правопорушеннями в електроенергетиці є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики, споживання енергії без приладів обліку.

Не можуть бути підставою для скасування правильного рішення суду і посилання, що не відображення в акті точки підключення до відповідних мереж не спростовує факту самовільного підключення до електричних мереж поза засобом обліку прихованим способом у будинку відповідача, оскільки суд першої інстанції, з'ясувавши обставини справи та давши належну оцінку зібраним доказам, дійшов до обґрунтованого висновку про відсутність правових підстав для задоволення позову.

Вказані висновки суду відповідають зібраним у справі доказам, яким судом дана належна оцінка, правильно визначена юридична природа правовідносин що виникли і закон, який їх регулює, а доводи апеляційної скарги про порушення прав заявника є необґрунтованими та не спростовують висновків суду першої інстанції, обґрунтовано викладених в мотивувальної частині оскаржуваного рішення.

Докази та обставини, на які посилається заявник в скарзі, в тому числі на обмежені можливості Менського РЕМ в доведеності приналежності проводу в інший спосіб, а ніж фотозйомка з вулиці у зв»язку з тим, що сусідній ввід проходить по приватній території відповідача, були предметом дослідження судом першої інстанції та додаткового правового аналізу не потребують, оскільки при їх дослідженні та встановленні, судом були дотримані норми матеріального і процесуального права.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов'язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов'язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов'язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Інші доводи апеляційної скарги не спростовують законності та обгрунтованності рішення суду першої інстанції.

Суд правильно встановив характер правовідносин сторін у справі та застосував норми матеріального права, які регулюють ці правовідносини, вирішив спір з урахуванням меж заявлених позовних вимог та конкретних обставин справи на підставі наданих сторонами доказів з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не містять передбачених законом підстав для скасування судового рішення.

За таких обставин апеляційний суд приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, рішення суду - без змін.

Оскільки зазначена справа згідно п. 1 ч. 1 ст. 274 ЦПК України є малозначна, тому касаційному порядку оскарженню не підлягає крім випадків, встановлених п. 2 ч. 3 ст. 389 ЦПК України.

Керуючись ст. 274 ч. 1 п. 1, 367, 374, 375, 381, 382, 383, 384, 389 ЦПК України, апеляційний суд,

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Чернігівобленерго» залишити без задоволення.

Рішення Менського районного суду Чернігівської області від 15 лютого 2018 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, в касаційному порядку оскарженню не підлягає крім випадків, встановлених п. 2 ч. 3 ст. 389 ЦПК України.

Повний текст судового рішення складено 02.05.2018.

Головуючий:Судді: