Справа № /222/1569/17
Провадження № 2/222/50/2018
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 квітня 2018 року Володарський районний суд Донецької області у складі:

Головуючого - судді Подліпенця Є.О.,

за участю секретаря Темір В.В.,

представника позивачки ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Нікольське цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 сільської ради Нікольського району Донецької області, третя особа: приватний нотаріус Нікольського нотаріального округу ОСОБА_4 про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини ,-

В С Т А Н О В И В:

Позивачка ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом вказуючи, що 23.04.2004 року померла її тітка ОСОБА_5. Після її смерті залишилось спадкове майно, яке складається з земельної ділянки, що розташована на території ОСОБА_3 сільської ради Нікольського району Донецької області. Проте, в установлений законом шестимісячний строк заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори вона не подала, оскільки про наявність спадкового майна вона дізналася лише в жовтні 2017 року, а також з причини того, що факт родинних відносин між нею та померлою тіткою встановлено лише в листопаді 2017 року. Просить встановити їй додатковий строк для подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, що залишилась після смерті ОСОБА_5, яка померла 23.04.2004 року.

Ухвалою судді Володарського районного суду Донецької області від 23.11.2018 року по вищевказаній цивільній справі відкрито провадження.

Позивачка ОСОБА_2 у судове засідання не зявилася. Надала суду письмову заяву, в якій позов підтримала у повному обсязі, наполягала на його задоволенні та просила справу розглянути у її відсутність за участю її представника ОСОБА_1

Представник позивачки ОСОБА_2 за дорученням ОСОБА_1 в судовому засіданні позов по вищезазначеним підставам підтримала у повному обсязі та наполягала на його задоволенні. Також суду пояснила, що в установлений законом строк позивачка не звернулася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті заповідача, з причини її необізнаності щодо наявності спадкового майна у вигляді земельної ділянки, а також з причини того, що факт родинних відносин між позивачкою та спадкодавцем встановлено лише в листопаді 2017 року, що в свою чергу унеможливлювало позивачку претендувати на спадщину до цього часу. Після смерті тітки позивачки спадкоємці, які б прийняли спадщину відсутні, спадкова справа не заводилася. В звязку з чим просила суд визнати зазначені причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними та поновити його.

Представник відповідача ОСОБА_3 сільської ради Нікольського району Донецької області ОСОБА_6 в судове засідання не зявився. Надав суду письмову заяву, в якій проти задоволення позову не заперечував та просив справу розглянути без представника сільської ради.

Третя особа: приватний нотаріус Нікольського нотаріального округу ОСОБА_4 у судове засідання не зявився. Про дату, місце і час розгляду справи повідомлявся належним чином.

Визнаючи наявні матеріали про права та взаємини учасників процесу достатніми, суд розглянув справу у відсутність незявившихся позивачки, представника відповідача та третьої особи.

Вислухавши пояснення представника позивачки, розглянувши письмові заяви позивачки та представника відповідача, дослідивши матеріали справи, письмові докази, суд вважає, що позов задоволенню не підлягає з огляду на наступне.

Так, судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про смерть виданого повторно 20.02.2018 року серії ІІ-НО № 024955 ОСОБА_5 померла 23.04.2004 року, у віці 77 років, про що зроблено відповідний актовий запис № 10.

Рішенням Володарського районного суду Донецької області від 31.10.2017 року, яке набуло чинності 14.11.2017 року, встановлено факт родинних відносин, а саме встановлено, що ОСОБА_5, яка померла 23.04.2004 року, є тіткою ОСОБА_2.

Згідно витягу із Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 51013381 від 22.02.2018 року після смерті ОСОБА_5, яка померла 23.04.2004 року, інформація у Спадковому реєстрі відсутня.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Відповідно до положень ст.ст. 1258, 1266 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Племінники спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (сестрі, братові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Згідно ч.1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобовязує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику в справах про спадкування» передбачено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до Листа Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім'єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Як встановлено судом, спадщина після смерті тітки позивачки відкрилася в день її смерті, а саме 23.04.2004 року. З цього часу почався перебіг шестимісячного строку для прийняття спадщини спадкоємцями за законом або заповітом передбачений ст. 1270 ЦК України. Граничний термін подачі спадкоємцями до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини в порядку передбаченому ст. 1269 ЦК України закінчився 23.10.2004 року. Осіб, які прийняли спадщину за законом або заповітом після смерті останньої судом не встановлено.

Позивачка в позовній заяві як на підставу задоволення позовних вимог посилається на необізнаність про наявність спадкового майна, а також наявність судового рішення про встановлення юридичного факту, а саме факту родинних відносин між нею та спадкодавицею.

Проте, необізнаність про наявність спадкового майна та встановлення судом факту, що має юридичне значення, як причини пропуску строку прийняття спадщини, на яку посилається сторона позивача, не можуть бути визнані поважними, оскільки сама по собі необізнаність про наявність спадкового майна та встановлення судом факту, що має юридичне значення без встановлення інших обєктивних, непереборних, істотних труднощів на вчинення дій щодо прийняття спадщини не носять поважного характеру.

Таким чином, враховуючи, що причин повязаних з обєктивними, непереборними, істотними труднощами в прийнятті позивачкою спадщини після смерті спадкодавця судом не встановлено, позовні вимоги останньої задоволенню не підлягають.

Крім цього, на підставі ст. 141 ЦПК України, враховуючи, що позивачки в задоволенні її позовних вимог відмовлено у повному обсязі, суд вважає, що сплачені нею при зверненні до суду судові витрати у виді суми судового збору в розмірі 640 грн. відшкодуванню на її користь з боку відповідача не підлягають.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 3, 12, 13, 19, 76-82, 141, 258, 259, 263-265, 354, 355, пп.15.5, п. 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України, ст.ст. 15, 16, 1216-1218, 1220-1223, 1268-1270, 1272 ЦК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позову ОСОБА_2 до ОСОБА_3 сільської ради Нікольського району Донецької області, третя особа: приватний нотаріус Нікольського нотаріального округу ОСОБА_4 про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини - відмовити.

Судові витрати у виді судового збору в сумі 640 (шістсот сорок) гривень відшкодуванню на користь позивачки ОСОБА_2 відповідачем ОСОБА_3 сільською радою Нікольського району Донецької області не підлягають.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги до Апеляційного суду Донецької області через Володарський районний суд Донецької області протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

З дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи, яка починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацією України у газеті «Голос України» та на веб порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи, апеляційна скарга подається безпосередньо до Апеляційного суду Донецької області.

Повне рішення складене 27.04.2018 року.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя Є.О. Подліпенець