Комінтернівський районний суд м.Харкова
Провадження № 2/641/856/2018 Справа № 641/2243/16-ц
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 березня 2018 року Комінтернівський районний суд міста Харкова в складі:

головуючого судді - Колодяжної І.М.

за участю секретаря судового засідання - Ягодіної М.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові заяву ПАТ «Укрсоцбанк» про відвід судді Комінтернівського районного суду м. Харкова Колодяжної І.М. по цивільній справі за позовом ПАТ «Укрсоцбанк» до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором ,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Комінтернівського районного суду м. Харкова знаходиться вищевказана цивільна справа .

Представником ПАТ «Укрсоцбанк» подано заяву про відвід судді Колодяжної І.М. від 28 лютого 2018 року. Заява обґрунтована тим, що станом на сьогоднішній день представником банку виявлено ряд порушень з боку головуючого судді . Рішенням Комінтернівського районного суду м. Харкова від 17.05.2016 року у справі №641/2243/16-ц задоволено позовні вимоги ПАТ «Укрсоцбанк» до ОСОБА_2 та ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором. 24.01.2018 року (через 8 місяців) ОСОБА_1Є подав до суду заяву про перегляд заочного рішення. Із тексту заяви вбачається, що заявник вказує про нібито неповідомлення його щодо розгляду справи. З матеріалів справи вбачається, що судом неодноразово , своєчасно і належним чином направлені судові повістки про виклик до суду на адресу відповідача по справі. Вищевказані повістки поверталися на адресу суду із відміткою про повернення у зв,язку зі спливом за терміном зберігання . Свою адресу відповідач не змінював , відомості про зміну реєстрації місця проживання також суду не надає. Дійсно , позичальник за кредитом спочатку навмисно ухиляється від отримання судової кореспонденції , а вже потім фактично звинувачує суд нібито повідомленні його про дату і час розгляду справи. Проте , суд повністю влаштовує така позиція. За таких обставин можна дійти до висновку , що наявні у справі матеріали для суду не стали належними і допустимими , в той час як одні лише письмові пояснення позичальника наразі стали в основі задоволення необгрунтованої заяви. Більше того, сам текст заяви про перегляд заочного рішення із судовою повісткою надійшли до банку за 2 дні до судового засідання з тим розрахунком , щоб навмисно унеможливити скористатися правом на відзив. Вважає, що в подальшому , суд поспіхом постановив ухвалу про задоволення заяви про перегляд заочного рішення , в черговий раз порушуючи всі засади на рівний і неупереджений розгляд справи. Надалі в тесті заяви відповідач вказує про необхідність надання доказів , проте жодного доказу до заяви про перегляд заочного рішення надано не було , що також з невідомих причин повністю влаштувало головуючого суддю. Подібне заохочення однієї із сторін по справі не може свідчити про об,єктивність головуючого судді.

Суд, дослідивши матеріали справи та заяву про відвід, дійшов наступного висновку.

12 березня 2016 року до суду надійшла позовна заява ПАТ «Укрсоцбанк» до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення заборгованості .

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.03.2016 року справу №641/2243/16-ц розподілено у провадження судді Колодяжної І.М.

Ухвалою суду від 24 березня 2016 року провадження по справі відкрито.

17 травня 2016 року ухвалено заочне рішення .

29 січня 2018 року до суду надійшла заява відповідача ОСОБА_1Є про скасування заочного рішення від 17 травня 2016 року .

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.01.2018 року заяву розподілено у провадження судді Колодяжної І.М.

Ухвалою від 08 лютого 2018 року заочне рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 17 травня 2016 року скасовано та справу призначено до розгляду .

Стосовно твердження про те, що відповідач ОСОБА_1, заяву про перегляд заочного рішення надав через 8 місяців , але судом неодноразово , своєчасно і належним чином направлялися судові повістки про виклик до суду на адресу відповідача , а вищевказані повістки поверталися на адресу суду із відміткою про повернення у зв,язку зі спливом за терміном зберігання, спростовується матеріалами справи . З матеріалів справи вбачається , що відповідач ОСОБА_1 був належним чином сповіщений про дати призначених судових засідань та які він не отримував , а судові повітки поверталися до суду з поштовою відміткою «за закінченням терміну зберігання» .У відповідності до ст. 224 ЦПК України( в редакції до 15.12.2017 року) , суд ухвалив заочне рішення , яке своєчасно було направлено на адресу відповідача ОСОБА_3 , але останнім не отримано, та судове рішення повернуто до суду , з поштовою відміткою «зв,язку з закінченням терміну зберігання». 12 січня 2018 року на електронну адресу суду надійшла заява відповідача про видачу йому заочного рішення . Відповідно до довідкового листа до справи відповідач ОСОБА_1Є копію заочного рішення отримав 15.01.2018 року .24.01.2018 року відповідачем на адресу суду поштою направлено заяву про перегляд заочного рішення від 17.05.2016 року .

Судова повістка про виклик до судового засідання ,яке призначено на 08 лютого 2018 року на адресу ПАТ «Укрсоцбанк» судом відправлена 31.01.2018 року за вих. №641/2243/16-ц/4934/2018 на адресу м. Харків, вул. Гоголя, 10, як зазначено в позовній заяві адреса для листування, що спростовує посилання представника ПАТ «Укрсоцбанк» про отримання судової повістки за два дні до судового засідання ,призначеного по розгляду заяви про перегляд заочного рішення.

Посилання представника ПАТ «Укрсоцбанк» на те, що відповідачем не надано доказів до заяви про перегляд заочного рішення є необгрунтованими , оскільки як зазначено в заяві про перегляд заочного рішення відповідача ОСОБА_1, він посилається на неналежне повідомлення його про судові засідання, регламентоване ст. 76 ЦПК України ( в редакції , що діяла на час розгляду справи) , у зв,язку з чим він був позбавлений можливості надавати пояснення , заперечення , приймати участь у вивченні доказів , давати суду документи , щодо обставин справи . Відповідно до ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не зявився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин , і докази на які він посилається , мають істотне значення для правильного вирішення справи . 08 лютого 2018 року суд розглянувши заяву відповідача ОСОБА_1 дійшов до висновку , що є всі підстави для скасування заочного рішення суду від 17.05.2016року та призначення справи до розгляду за правилами загального провадження.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка підлягає застосуванню відповідно до статті 9 Конституції України, ст. ст. 2, 8 ЦПК України, статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" - закріплено принцип, за яким кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи безстороннім судом. При цьому, наявність безсторонності визначається в тому числі і тим, чи забезпечує суд умови, за яких у сторін не виникало б будь-яких сумнівів у безсторонності судді та всього складу суду при розгляді даної заяви.

У відповідності до вимог ст. 40 ЦПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі.

У такому випадку вирішення питання про відвід судді здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 33, 36, 40, 252, 259, 353 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Передати вирішення питання про відвід на розгляд іншого судді, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і має бути визначений у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу.

Провадження по справі зупинити на час розгляду заяви представника ПАТ «Укрсоцбанк» про відвід головуючому по справі.

Ухвала в частині зупинення провадження по справі може бути оскаржена до апеляційного суду Харківської області протягом 15 днів.

Суддя -ОСОБА_4