У Х В А Л А

19 листопада 2018 року

м. Київ

провадження №22-ц/824/3262/2018

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Мазурик О.Ф.,

перевірившивідповідність апеляційної скарги ОСОБА_2 та ОСОБА_3, в інтересах яких діє ОСОБА_4,

на рішення Фастівського міськрайонного суду Київської області

в складі судді Чернишової Є.Ю.

від 29 серпня 2018 року вимогам ст. 356, 357 ЦПК України,

у справі №381/673/18 Фастівського міськрайонного суду Київської області

за позовом ОСОБА_5, ОСОБА_6

до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_7,

треті особи: ОСОБА_8, Борівська селищна рада Фастівського району Київської області, Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції в Київській області, Фастівська районна державна адміністрація,

про усунення перешкод у користуванні майном, дотримання правил добросусідства шляхом зобов'язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Фастівського міськрайонного суду Київської області від 29 серпня 2018 року позов задоволено частково.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, відповідачі: ОСОБА_2 та ОСОБА_3 через свого представника ОСОБА_4 звернулися до суду з апеляційною скаргою.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги разом з доданими до неї матеріалами, вважаю, що апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Статтею 356 ЦПК України встановлено вимоги щодо форми та змісту апеляційної скарги.

Апеляційна скарга не відповідає вимогам, встановлених п. 1 ч. 4 ст. 356 ЦПК України, оскільки до апеляційної скарги не подано документ, що посвідчує повноваження представника, яким підписано та подано апеляційну скаргу.

Так, як вбачається з матеріалів справи, апеляційну скаргу підписано та подано представником відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 за довіреністю ОСОБА_4

Частиною 1 статті 58 ЦПК України передбачено, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

За приписами частини 1 статті 60 ЦПК України представником може бути адвокат.

З аналізу вказаних норм закону вбачається, що апеляційна скарга до суду може бути подана учасником справи особисто або адвокатом, який діє від імені фізичної особи.

Натомість до заяви долучено копію довіреності, видану ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на ім'я ОСОБА_4 для представлення інтересів відповідачів.

Однак, до апеляційної скарги не долучено належних доказів, які підтверджують процесуальну дієздатність ОСОБА_4, як представника відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3, передбачених ст. 58, 60 ЦПК України, а саме не надано документи на підтвердження зайняття ОСОБА_4 адвокатською діяльністю, якими є свідоцтво про зайняття адвокатською діяльністю та Витяг з Єдиного реєстру адвокатів України, до скарги не долучено.

З огляду на викладене, на виконання вимог п. 1 ч. 4 ст. 356 ЦПК України апелянтам необхідно надати докази на підтвердження адвокатської діяльності представника ОСОБА_4, а саме: копію свідоцтва про зайняття адвокатською діяльністю та Витяг з Єдиного реєстру адвокатів України.

Також, апеляційна скарга не оформлена у відповідності до вимог, встановлених п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України, а саме до апеляційної скарги не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору, відповідно до закону.

Як вбачається зі змісту апеляційної скарги, зі скаргою звернувся представник ОСОБА_4 в інтересах відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3

Відповідно до п. 1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» зі змінами (далі - Закон) за подання до суду апеляційної скарги на судові рішення справляється судовий збір.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За приписами ч. 4 ст. 6 Закону якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

Зі змісту оскаржуваного рішення вбачається, що судом задоволено одно немайнову вимогу.

При поданні позовної заяви в березні 2018 року за одну немайнову вимогу підлягав сплаті судовий збір у сумі 704,80 грн.

Відповідно до пп. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону за подання апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви, скарги.

Отже, сума судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Фастівського міськрайонного суду Київської області від 29.08.2018 становить 1057,20 грн (704,80х150%).

Звертаючись до суду з апеляційною скаргою представник відповідачів - ОСОБА_4 надав квитанцію №1376-4688-6598-0675 від 08.10.2018, що підтверджує сплату судового збору на суму 1056,78 грн, тобто в меншому розмірі ніж встановлено Законом.

Крім цього, в квитанції про сплату судового збору в графі «Призначення» зазначено: «Судовий збір; ОСОБА_4. За подання до Київського апеляційного суду апеляційної скарги», тоді як ОСОБА_4 не є учасником справи, а виступає представником у справі.

У відповідності до роз'яснень, викладених в п. 26 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою мають містити відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. Платіжне доручення повинно бути підписано уповноваженою посадовою особою банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення та відміткою про зарахування суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Отже, необхідно зазначити відомості, хто з відповідачів, які оскаржують рішення, сплатив судовий збір за квитанцією №1376-4688-6598-0675 від 08.10.2018, долученої до матеріалів апеляційної скарги.

З огляду на викладене, та зважаючи на те, хто саме з відповідачів сплатив судовий збір за вказаною вище квитанцією, даній особі необхідно доплатити суму судового збору у розмірі 00 грн. 42 коп. за наступними реквізитами: отримувач коштів - УК у Солом. р-ні/Солом'ян. р-н/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38050812; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО): 899998; рахунок отримувача: 0024; код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Іншій особі надати докази сплати судового збору на суму 1057,20 грн за вказаними вище реквізитами з урахуванням вимог щодо оформлення платіжного доручення (квитанції).

Оригіналдокументу про сплату (доплату) судового збору із зазначенням відомостей про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір, відповідачам необхідно подати до Київського апеляційного суду.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, яка передбачає залишення позовної заяви (апеляційної скарги) без руху з наданням строку для усунення виявлених судом недоліків.

За вказаних обставин, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати строк для усунення виявлених судом недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. 185, 356, 357 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 та ОСОБА_3, в інтересах яких діє ОСОБА_4, на рішення Фастівського міськрайонного суду Київської області від 29 серпня 2018 року - залишити без руху, надавши строк для усунення виявлених в ній недоліків протягом п'яти днівз дня отримання ухвали суду.

Роз'яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що у випадку не усунення у встановлений термін виявлених судом недоліків, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та такою, що підлягає поверненню.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя О.Ф. Мазурик