Провадження № 2/641/124/2018 Справа № 641/2646/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 травня 2018 року

Комінтернівський районний суд м.Харкова в складі:

Головуючого судді - Чайка І.В.,

за участю секретаря Дрокіної С.О.

представника позивача - ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Комінтернівського районного суду м. Харкова в порядку загального позовного провадження цивільну справу № № 641/2646/17 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про поновлення строку для прийняття спадщини за законом,-

В С Т А Н О В И В:

24.04.2017 року ОСОБА_2 звернувся до Комінтернівського районного суду м. Харкова з позовною заявою до ОСОБА_3 про поновлення строку для прийняття спадщини за законом, після смерті ОСОБА_5, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В обґрунтування своїх позовних вимог позивач зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер його двоюрідний брат - ОСОБА_5. Про його смерть позивач дізнався тільки в березні 2017 року від сусідів по місцю проживання батька, оскільки позивач з братом спілкувалися не часто та позивача стурбувало те,що брат не привітав його з новим роком. З середини грудня 2016 року по 18 березня2017 року позивач тяжко хворів і не міг рухатися, у звязку з чим не міг дізнатися про смерть свого брата та звернутися до нотаріальної контори у строки встановлені законом із заявою про прийняття спадщини. Позивач є єдиним кровним спадкоємцем після смерті свого двоюрідного брата , з урахуванням правоприємства після смерті свої матері , яка приходилась померлому рідною тіткою. Після одужання позивач звернувся до Першої Харківської державної нотаріальної контори , оскільки останньому стало відомо про, те що в цій нотаріальній конторі була заведена спадкова справа після смерті ОСОБА_5 по заяві ОСОБА_3 , яка ніколи не мала відношення до родини померлого. Державним нотаріусом позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_5, а також нотаріус розяснив позивачу, що останній пропустив строк подання заяви на прийняття спадщини та рекомендував звернутися до суду із заявою про продовження такого строку. В березні 2017 року позивач звернувся до Фрунзенського районного суду м. Харкова з аналогічними позовними вимогами, однак позовна заява була йому повернута, у звязку з не підсудністю її цьому суду. Посилаючись на вищевказані обставини , позивач просить визнати причини пропуску звернення до нотаріальної контори поважними, враховуючи тривалий час його хвороби , та поновити йому такий строк.

Ухвалою суду від 26.04.2017 року відповідно до ст.121 ЦПК України ( в редакції дії закону 2004 р.) провадження по даній справі відкрито.

Вказана ухвала суду неодноразово оскаржувалась відповідачем по справі в особі її представника з підстав недотримання правил підсудності, однак ухвалою Апеляційного суду Харківської області від 02.10.2017 року апеляційну скаргу було повернуто апелянту та постановою Апеляційного суду Харківської області від 19.12.2017 року ухвалу Комінтернівського районного суду від 26.04.2017 року залишено без змін.

Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 25.01.2018 року розгляд вказаної справи продовжено в порядку загального позовного провадження зі стадії підготовчого засідання, а також з Першої Харківської державної нотаріальної контори в якості доказів по справі витребувано спадкову справу заведену після смерті спадкодавця - ОСОБА_5.

Ухвалою суду від 19.02.2018 року задоволено клопотання представника позивача , щодо долучення до матеріалів справи в якості доказів по справі медичних довідок щодо хвороби позивача та залучено до участі у справі в якості співвідповідача ОСОБА_4.

Ухвалою суду від 21.03.2018 року продовжено строк проведення підготовчого засідання .

Відповідно до ухвали суду від 16 квітня 2018 року, підготовче провадження закрито та справу призначено до судового розгляду по суті.

Представник позивача в судовому засіданні підтримала доводи позовної заяви та зазначила про те, що позивач не часто спілкувався зі спадкодавцем, який приходиться позивачу двоюрідним братом, тому не знав про його смерть до березня 2017 року , про що дізнався від сусідів за місцем проживання брата. В період часу з грудня 2016 року по 18 березня позивач тяжко хворів, у звязку з чим не міг пересуватися , що також стало причиною пропуску строку на прийняття спадщини. Після одужання позивач звернувся до нотаріальної контори щодо прийняття спадщини після смерті брата, оскільки він є єдиним кровним родичем спадкодавця та після звернення державним нотаріусом було розяснено, що позивачу необхідно звернутися до суду про поновлення строку на прийняття спадщини. Позивач в цей же період часу, тобто в березні 2017 року звернувся до Фрунзенського районного суду з відповідним позовом, однак в квітні 2017 позов йому був повернутий у звязку з непідсудністю справи цьому суду, після чого позивачем одразу було подано відповідну позовну заяву до належного суду, тобто до цього який на теперішній час розглядає справу. Представник позивача вважає , причини пропуску строку на прийняття позивачем спадщини поважними , у звязку з чим просила поновити такий строк. Крім того, представник позивача зазначила, що як стало відомо, що до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 звернулась відповідач ОСОБА_3 та із завою про видачу свідоцтва на спадщину звернулась відповідач ОСОБА_4, які взагалі не є родичами спадкодавцю та які на її думку шахрайськими діями хочуть заволодіти спадковим майном .

Відповідачі в судове засідання не з»явились , про день та час слухання справи повідомлялись в установленому законом порядку, про причини своєї неявки суду не повідомили та відзиву на позов до суду не подали.

Суд, заслухавши доводи представника позивача, дослідивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності, приходить до висновку про відмову в задоволенні позовних вимог з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідного до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно ч.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У відповідності до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Статтями 77, 78 ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Відповідно до ч.4 ст. 77 ЦПК України суд не бере до розгляду докази, що не стосується предмета доказування

Згідно копії спадкової справи № 694/2016 заведеної після смерті ОСОБА_5, що була надана до суду на виконання ухвали про витребування доказів, судом встановлено, що згідно актового запису про смерть № 12326 від 20.08.2016 року, ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 ( а.с97)

За загальними положеннями про спадкування, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини ( ч. 3 ст. 1222, ч.1 ст. 1220, ч. 1 ст. 1270 ЦК України).

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ч. 1 ст. 1268 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини ( ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Тобто, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до листа КП « Жилкомсервіс» від 22.11.2016 року, ОСОБА_5 з 29.01.1986 року був зареєстрований за адресою : АДРЕСА_1 по день смерті , та був знятий з реєстраційного обліку 28.10.2016 року. ( а.с.100)

22.03.2017 року до Першої Харківської нотаріальної контори звернувся ОСОБА_2 із заявою про видачу свідоцтва про право на спадшину після смерті - ОСОБА_5, в якій зазначив , що померлий приходився йому двоюрідним братом та він має право на спадщину, після смерті матері, яка приходилась померлому ОСОБА_5 , тіткою. .

Відповідно до постанови про відмову у вчинені нотаріальної дії від 22.03.2017 року, державним нотаріусом Першої Харківської нотаріальної контори позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, у звязку з неприйняттям останнім спадщини після смерті спадкодавця в установленому законом порядку. ( а.с.115)

Відповідно до вимог ч. ч. 1, 3ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як роз'яснив Пленум Верховного Суду України у п. 24 Постанови № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах на спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

З наведеного вище вбачається, що суд наділений правом визначити спадкоємцеві додатковий строк для прийняття спадщини лише в тому випадку коли такий строк пропущено з поважних причин. При цьому, з врахуванням викладених обставин справи, істотне значення для правильного вирішення спору є встановлення моменту коли спадкоємець дізнався про смерть спадкодавця. Обов'язком спадкоємця є доведення поважності пропуску строку для прийняття спадщини перед судом, а саме з моменту її відкриття до моменту звернення до нотаріуса з відповідною заявою

Як на підставу позовних вимог позивач в своєму позові та його представник в судовому засіданні посилалися на те, що ОСОБА_2 не знав про смерть спадкодавця, а лише дізнався про смерть останнього в березні 2017 року, однак з середини грудня 2016 по 18 березень 2017 року позивач тяжко хворів та не міг рухатись, про що в якості доказів були надані медичні довідки.

Так, згідно наданих медичних довідок виданих КЗОЗ «Харківська міська поліклініка № 3» вбачається, що ОСОБА_2 у звязку з ИБС та гіпертонічною хворобою був тимчасово не працездатний в період часу з 20.12.2016 року по 18.01.2017 року включно, та з 20.02.2017 по 17.03.2017 року. Крім того, з 19.01.2017 року по 19.02.2017 року позивач знаходився на лікуванні на денному стаціонарі , тобто щоденно іздив до лікарні для отримання лікування. ( а.с. 121 -123).

Згідно копії ухвали Фрунзенського районного суду м.Харкова від від 18.04.2017 року вбачається, що позивач звертався з аналогічними позовними вимогами до вказаного суду , однак позовна заява була йому повернута, у звязку з не підсудністю її цьому суду. ( а.с. 6).

Враховуючи дату смерті спадкодавця ІНФОРМАЦІЯ_2 , встановлений законом строк для прийняття спадщини скінчився 29.12.2016 року.

Відповіднодо ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Враховуючи вищевказані обставини суд не знаходить підстав для задоволення позову, оскільки саме по собі незнання про смерть спадкодавця без установлення інших обєктивних, непереборних, істотних труднощів на вчинення дій щодо прийняття спадщини не свідчить про поважність пропуску зазначеного строку.

Аналогічна правова позиція міститься у постанові Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року (справа № 6-148цс15).

Таким чином, судом не встановлено будь-яких перешкод у позивача для звернення з заявою до нотаріуса про прийняття спадщини.

Інших доказів, якіб свідчили про поважність пропущення позивачем строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , суду не надано .

За таких обставин, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Відповідно до вимог ст.141 ЦПК України, судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 640,00 грн., позивачу не відшкодовуються, у зв»язку з відмовою у задоволення його позову.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 4,5,13,76-83,141,265 ЦПК України суд , -

В И Р І Ш И В :

В задоволені позову ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про поновлення строку для прийняття спадщини за законом відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, а якщо апеляційну скаргу подано- після закінчення апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30 днів з дня його проголошення, а у разі його ухвалення за відсутності учасників справи- в той же строк з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається у відповідності з п. 15.5 Розділу ХІІІ Перехідні положення ЦПК України до апеляційного суду Харківської області через Комінтернівський районний суд м. Харкова протягом 30 (тридцяти) днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач ОСОБА_2, адреса проживання : АДРЕСА_2 , РНОКПП - НОМЕР_1.

Представник позивача - ОСОБА_1, адреса проживання: АДРЕСА_3, РНОКПП та серія і номер паспорта в матеріалах справи відсутні .

Відповідач ОСОБА_8, адреса проживання : АДРЕСА_4 , РНОКПП та серія і номер паспорта в матеріалах справи відсутні.

Відповідач ОСОБА_4, адреса проживання : АДРЕСА_5, РНОКПП та серія і номер паспорта в матеріалах справи відсутні..

Повний текст рішення по справі складено 18 травня 2018року.

Суддя: І. В. Чайка