Номер провадження 2/754/3537/18 Справа №754/1480/18
25 квітня 2018 року м. Київ
Деснянський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді Клочко І.В.
секретаря судового засідання Шевчук М.В.
позивача ОСОБА_1
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Відділ з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, про усунення перешкод у користуванні власністю, -
06.02.2018 р. позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом про усунення перешкод в здійсненні права власності шляхом визнання відповідача ОСОБА_2 таким, що втратив право користування житловим приміщенням, а саме АДРЕСА_1, посилаючись на те, що між нею та відповідачем 31.01.1996 р. укладено договір купівлі-продажу спірної квартири. На даний час квартира належить їй на праві власності, при цьому відповідач залишається зареєстрованим в ній, хоч ніяких прав на квартиру не має. ОСОБА_2 неодноразово обіцяв знятись з реєстрації, проте в добровільному порядку вказаного так і не зробив, на зв'язок з позивачем не виходить. Позивач також вказує на те, що в позасудовому порядку вирішити вказаний спір є неможливим, а факт реєстрації відповідача у вказаній квартирі порушує її права як власника майна, зокрема, виникають проблеми зі сплатою надмірних комунальних послуг.
Відповідачем не подано до суду відзив на позовну заяву.
Клопотань, заяв від учасників справи до суду не надходило.
09.02.2018 р. ухвалою Деснянського районного суду м. Києва відкрито провадження по справі, постановлено розгляд справи здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження з призначенням судового засідання.
В судовому засіданні ОСОБА_1 позовні вимоги підтримала в повному обсязі, посилаючись на викладене в позовній заяві, щодо розгляду справи в порядку заочного провадження не заперечує.
Відповідач в судове засідання не з'явився, причини неявки суду не відомі, про розгляд справи повідомлявся належним чином, відзиву на позовну заяву до суду не подавав.
Представник третьої особи - Відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації в судове засідання не з"явився , подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності та прийняття рішення у відповідності до вимог чинного законодавства України.
Оскільки відповідач в судове засідання не з'явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином, причини неявки суду не повідомив та не подав до суду відзив, а також те, що позивач не заперечує щодо розгляду справи в порядку заочного провадження, суд вважає можливим розглянути спір відповідно до ст.ст. 280-282 ЦПК України та на підставі матеріалів справи постановити заочне рішення.
Дослідивши та всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані по справі докази виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному та всебічному дослідженні обставин справи, суд приходить до наступного.
Судом встановлено, що 31.01.1996 р. між ОСОБА_2 (продавцем) та ОСОБА_3, ОСОБА_1 (покупці) укладено договір купівлі-продажу АДРЕСА_1. (а.с. 5)
Враховуючи вказане право власності на вказану квартиру перейшло до ОСОБА_3 та ОСОБА_1
У відповідності до Акту ЖЕД-305 від 05.01.2018 р. ОСОБА_2 зареєстрований в спірній квартирі, однак в ній не проживає.
Статтею 383 ЦК України передбачено, що власник житлового будинку, квартири має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім`ї.
Згідно ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд та відповідно ст.321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Стаття 386 ЦК України передбачає, що держава забезпечує рівний захист прав усіх суб'єктів права власності. Власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню.
Відповідно до ст. 391 ЦК України власник має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
Аналіз наведених вище норм цивільного законодавства України дає підстави для висновку про те, що у разі будь-яких обмежень у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном, власник має право вимагати усунення відповідних перешкод, у тому числі шляхом звернення до суду за захистом свого майнового права, зокрема, із позовом про усунення перешкод у користуванні власністю.
Згідно п. 34 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальний справ від 07.02.2014 року №5 "Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав" під час розгляду позовів про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, судам необхідно чітко розмежовувати правовідносини, які виникають між власником та попереднім власником житла, і правовідносини, які виникають між власником житла та членами його сім'ї, попередніми членами його сім'ї, а також членами сім'ї попереднього власника житла. Так, власник житла має право вимагати визнання попереднього власника таким, що втратив право користування житлом, що є наслідком припинення права власності на житлове приміщення (пункт 3 частини першої статті 346 ЦК) із зняттям останнього з реєстрації.
Відповідач не проживаючи в спірній квартирі, але залишаючись зареєстрованим в ній, перешкоджає позивачу в користуванні власністю.
Виходячи з вказаними вимоги позову є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
Відповідно до ст. 7 Закону України „Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні" зняття з реєстрації місця проживання здійснюється за заявою особи, запиту органу реєстрації, остаточного рішення суду, свідоцтва про смерть.
Таким чином, виходячи зі змісту зазначеного закону, прийняте рішення суду відповідно є підставою для зняття цієї особи з реєстрації, тому додатково зобов'язувати реєстраційні органи вчиняти ці дії не має потреби.
Враховуючи те, що відповідно до ст. 7 „Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні" рішення суду по справам даної категорії є безпосередньою підставою для зняття з реєстрації особи, яка визнана за рішенням суду такою, що втратила право на користування житловим приміщенням, реєстраційний орган не вправі відмовити в знятті з реєстрації такої особи з посиланням на те, що суд не зобов'язав його вчинити цю дію.
Керуючись ст.ст. 2, 5-7, 10-12, 76-83, 189, 211, 258, 259 ЦПК України, ст. 319, 321, 383, 386, 391 ЦК України, суд -
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Відділ з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, про усунення перешкод у користуванні власністю - задовольнити.
Усунути перешкоди в здійсненні ОСОБА_1 права власності на АДРЕСА_1, шляхом визнання ОСОБА_2 таким, що втратив право користування АДРЕСА_1.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивач: ОСОБА_1 - ІНФОРМАЦІЯ_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, АДРЕСА_3.
Відповідач: ОСОБА_2 - ІНФОРМАЦІЯ_2, ідентифікаційний номер НОМЕР_2, АДРЕСА_3.
Третя особа Відділ з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації - м. Київ, пр. Маяковського, 29.
Повний текст рішення суду складено 04.05.2018 року.
Суддя