Справа № 559/2445/18
Номер провадження 2/559/1264/2018
У Х В А Л А

16 листопада 2018 року 16 листопада 2018 року суддя Дубенського міськрайонного суду Рівненської області Жуковська О.Ю., перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 (адреса: вул.Загребельна, 33, с.Сатиїв, Дубенського району, Рівненської області) до ОСОБА_2 (адреса: вул.Загребельна, 33, с.Сатиїв, Дубенського району, Рівненської області), ОСОБА_3 (адреса: вул.Загребельна, 33, с.Сатиїв, Дубенського району, Рівненської області), ОСОБА_4 (адреса: вул.Набережна, 4, с.Сатиїв, Дубенського району, Рівненської області) про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування, -

ВСТАНОВИЛА:

На адресу суду надійшла цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування.

Розглянувши матеріали позовної заяви, вважаю, що вона підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до п.3 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як вбачається з позовної заяви, позивач звертається з позовною вимогою майнового характеру про визнання за ним права власності на 1/8 частини житлового будинку загальною площею 59,7 метра квадратних та житловою площею 42,2 метра квадратних з надвірними будівлями та спорудами, що розташовані по вул.Загребельна, 33 в с.Сатиїв, Дубенського району, Рівненської області, у позовній заяві зазначена ціна позову 10024 грн, згідно довідки №92 від 25.03.1991.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно - вартістю майна.

Разом з тим, виходячи зі змісту ст.176 ЦПК України ціна позову повинна визначатися, виходячи із дійсної вартості зазначеного майна.

Згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22.12.1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продане в даному населеному пункті чи місцевості.

Відповідно до п.3 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затверджених постановою Кабінетів Міністрів України №1440 від 10.09.2003 року, ринкова вартість це вартість, за яку можливе відчуження обєкта оцінки на ринку подібного майна на дату оцінки за угодою, укладеною між покупцем та продавцем, після проведення відповідного маркетингу за умови, що кожна із сторін діяла із знанням справи, розсудливо і без примусу.

Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. У випадках самостійного проведення оцінки майна органом державної влади або органом місцевого самоврядування складається акт оцінки майна.

За статтею 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» № 2658-III від 12.07.2001 року незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена субєктом оціночної діяльності субєктом господарювання.

Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення державного мита та інших обовязкових платежів визначений постановою Кабінету Міністрів України «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обовязкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21 серпня 2014 року №358.

У відповідності до п.п.1 п.1 вказаної вище Постанови, оціночною вартістю для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обовязкових платежів, які справляються відповідно до законодавства є ринкова вартість, розрахована відповідно до національних стандартів та інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна і майнових прав.

Також, згідно вимог постанови Кабінету Міністрів України "Про проведення оцінки майна для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов'язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21 серпня 2014 року № 358, оцінка об'єкта для цілей оподаткування здійснюється суб'єктами оціночної діяльності, які відповідають вимогам, установленим Законом України Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні, у складі яких працює хоча б один оцінювач, який отримав кваліфікаційне свідоцтво оцінювача відповідно до вимог Закону України Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні хоча б за однією із спеціалізацій у межах напряму 1 Оцінка об'єктів у матеріальній формі і напряму 2 Оцінка цілісних майнових комплексів, паїв, цінних паперів, майнових прав та нематеріальних активів, у тому числі прав на об'єкти інтелектуальної власності.

Документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»). Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється печаткою та підписом керівника субєкта оціночної діяльності.

Згідно зазначеної вище Постанови Кабінету Міністрів України № 358 від 21.08.2014 року строк дії звіту про оцінку нерухомого майна становить не більше шести місяців з дати оцінки.

Так, в підтвердження вартості майна та ціни позову позивач додав до позову довідку №92 від 25.03.1991 видану Інспекцією держстраху м.Дубно в тім, що згідно оціночного листка ф.100 №254 від 19.07.1987 вартість будинку становить 10024 крб.

З огляду на наведене, приходжу до висновку що позовна заява містить ціну позову, яка не відповідає дійсності, довідка видана 27 років тому, тобто, відсутні належні докази (звіт про оцінку майна) на підтвердження дійсної вартості спірного майна та відповідно дійсної ціни позову.

Відповідно до ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов'язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

За викладених обставин, позивач має зазначити дійсну вартість майна на момент звернення до суду з заявленим позовом, надати докази на підтвердження дійсної вартості спірного майна (висновок (звіт) про оцінку майна) та сплатити судовий збір виходячи з ціни позову.

Відповідно до ч.ч.1-3 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання встановлених законом вимог щодо її форми та змісту, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач у встановлений строк виконає вимоги відповідно до ухвали суду, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи вищенаведене, вважаю, що вказана позовна заява підлягає залишенню без руху, а позивачу необхідно надати строк для усунення зазначених вище недоліків.

На підставі наведеного, керуючись ст.185 ЦПК України,

УХВАЛИЛА:

позовну заяву ОСОБА_1 (адреса: вул.Загребельна, 33, с.Сатиїв, Дубенського району, Рівненської області) до ОСОБА_2 (адреса: вул.Загребельна, 33, с.Сатиїв, Дубенського району, Рівненської області), ОСОБА_3 (адреса: вул.Загребельна, 33, с.Сатиїв, Дубенського району, Рівненської області), ОСОБА_4 (адреса: вул.Набережна, 4, с.Сатиїв, Дубенського району, Рівненської області) про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії даної ухвали.

У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде вважатись неподаною і повертається позивачу.

Копію ухвали надіслати на адресу позивача.

Ухвала про залишення позовної заяви без руху оскарженню не підлягає.

Суддя: