28.03.2018 Єдиний унікальний № 371/1371/16-ц
Провадження № 2/371/13/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про відкладення розгляду справи

28 березня 2018 року м. Миронівка

Миронівський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Капшук Л.О.,

за участі :

позивача ОСОБА_1,

представника позивача ОСОБА_2,

з секретарем Харченко І.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення авансу,

У С Т А Н О В И В :

В провадженні Миронівського районного суду перебуває цивільна справа, в якій позивач заявила вимогу про стягнення авансу в сумі 100000 гривень, переданого відповідачу в рахунок оплати вартості будинку під номером 83 по вулиці Мальованого села Потік Миронівського району Київської області 30 липня 2016 року.

Ухвалою Миронівського районного суду від 16 червня 2017 року за клопотанням представника відповідача у справі була призначена судова почеркознавча експертиза, на час проведення якої провадження у справі було зупинено, матеріали справи передані до експертної установи.

Ухвалою Миронівського районного суду від 01 березня 2018 року провадження у справі було поновлено, розгляд справи по суті призначено на 11 годину 28 березня 2018 року.

В судове засідання відповідач та її представник не зявилися. Відповідач подала до суду апеляційну скаргу на ухвалу про відкриття провадження у справі від 16 листопада 2016 року.

Представник позивача заявив клопотання про повернення поданої апеляційної скарги з підстав зловживання відповідачем процесуальними правами. Клопотання обґрунтував тими обставинами, що з аналогічною скаргою відповідач зверталась до Апеляційного суду Київської області, проте не оплатила її судовим збором. За клопотанням відповідача у справі була призначена експертиза, вартість якої відповідач також не оплатила. В даний час з метою затягування розгляду справи відповідач повторно подала апеляційну скаргу, яка не оплачена судовим збором. Вважає, що наявні підстави для відкладення судового засідання у звязку з неявкою відповідача і повторний виклик відповідача.

Позивач підтримала позицію представника.

Заслухавши позивача та її представника, суд дійшов таких висновків.

До повноважень суду під час здійснення правосуддя належить як вирішення питання про відкриття провадження у справі, так і керування ходом цивільного процесу відповідно до ч. 2 ст. 214 ЦПК України.

Законом встановлено конкретні строки, в межах яких має бути здійснена відповідна процесуальна дія як судом, так й іншими учасниками цивільного процесу. З огляду на викладене, обовязок суду забезпечувати своєчасний розгляд цивільної справи забезпечується двома шляхами: своєчасним і добросовісним виконанням власних повноважень і контролем за належним виконанням учасниками цивільного процесу їхніх процесуальних обовязків, а також не зловживанням цивільними процесуальними правами особами, які беруть участь у справі.

З матеріалів цивільної справи вбачається, що відповідач ОСОБА_3 06 лютого 2017 року подавала апеляційну скаргу на ухвалу Миронівського районного суду Київської області від 16 грудня 2016 року про відкриття провадження у вказаній справі.

Ухвалою судді Апеляційного суду Київської області від 16 лютого 2017 року апеляційну скаргу було залишено без руху, апелянту надано строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги : оплати скарги судовим збором та подання клопотання про поновлення строку із зазначенням підстав для його поновлення.

Недоліки апеляційної скарги апелянт не усунула. Ухвалою судді Апеляційного суду Київської області від 03 квітня 2017 року у відкритті апеляційного провадження відмовлено. Ухвала не була оскаржена та набрала законної сили.

Подана повторно апеляційна скарга на ухвалу про відкриття провадження у справі не оплачена судовим збором, не містить клопотання про поновлення строку на оскарження судового рішення, таке клопотання не додано до апеляційної скарги.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод забезпечує право на судовий розгляд протягом розумного строку. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини критеріями для визначення розумності строку є складність справи, поведінка сторін, поведінка органів судової влади і важливість предмета спору для зацікавленої особи.

Відповідно до положень частини 1 статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно правил пункту 1 частини 2 вказаної статті залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Суд вважає, що відповідач вчиняє дії, які вказують на затягування розгляду справи шляхом безпідставного оскарження судового рішення про відкриття провадження у справі, що тягне за собою перешкоджання своєчасному розгляду справи та прийняттю законного і обґрунтованого рішення.

Такі дії суд вважає недобросовісними, такими, що суперечать завданню цивільного судочинства, направлені на затягування розгляду справи та розцінюються судом як зловживання відповідачем процесуальними правами.

У випадку, якщо субєкт цивільних процесуальних правовідносин зловживає своїми процесуальними правами, це повинно мати певні процесуальні наслідки і може виникнути питання про застосування до нього заходів процесуального примусу.

Визнавши факт зловживання процесуальними правами, суд повинен припинити таку процесуальну діяльність, тим самим, відмовивши в реалізації права недобросовісним шляхом.

Частиною 3 статті 44 ЦПК України встановлено, що в разі, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Згідно з частиною 4 вказаної статті суд зобовязаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами.

Оскільки подання апеляційної скарги на ухвалу про відкриття провадження у цивільній справі судом визнається зловживанням процесуальними правами, така скарга підлягає поверненню відповідачу.

Відповідно до частини 1 статті 240 ЦПК України суд може відкласти розгляд справи у випадках, встановлених цим Кодексом.

Згідно пункту 2 частини 2 статті 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з підстав першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Суд вважає, що наявні підстави для відкладення розгляду справи, оскільки неявка відповідача в судове засідання має місце саме з підстав подання апеляційної скарги на ухвалу про відкриття провадження у справі, вказану причину неявки суд визнає поважною.

Керуючись ст.ст. 44, 214, 223, 240, 260, 353 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Визнати зловживанням процесуальними правами подання відповідачем ОСОБА_3 повторно апеляційної скарги на ухвалу судді Миронівського районного суду Київської області про відкриття провадження у справі від 16 листопада 2016 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 на ухвалу судді Миронівського районного суду Київської області про відкриття провадження у справі від 16 листопада 2016 року повернути апелянту.

Розяснити ОСОБА_3 положення статті 148 ЦПК України про можливість застосування судом штрафу за зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству.

Розгляд справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення авансу відкласти до 16 години 30 хвилин 04 травня 2018 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя підпис ОСОБА_4

Згідно з оригіналом.

Суддя Л.О. Капшук