справа № 274/2257/18
провадження № 2/0274/1701/18
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

( заочне)

13.11.2018 року м. Бердичів

Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області у складі: головуючого - судді Вдовиченко Т.М., за участю секретаря судового засідання - Рудич М.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Бердичеві Житомирської області в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики,-

В с т а н о в и в :

В травні 2018 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою про стягнення заборгованості за договором позики, згідно якої просить стягнути з відповідача на його користь борг у розмірі 137677,76 грн. згідно договору безпроцентної позики від 04.01.2018 року, 56,45 грн.- 3 % річних від простроченої суми, а також 688,39 грн. пені.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що 04 січня 2018 року між ним та відповідачем був укладений Договір безпроцентної позики грошей, за умовами якого відповідачу було надано в борг 137677,76 грн., які він зобов'язався повернути не пізніше 30 квітня 2018 року. Гроші відповідачу були передані у повному обсязі, що підтверджується актом №1 прийому-передачі позики. У вищевказаний строк відповідач не повернув позивачу борг. На неодноразові прохання позивача добровільно сплатити заборгованість, відповідач в усній формі відмовився від виконання свого обов"язку. Також ОСОБА_1 зазначає, що такими діями відповідача, йому було завдано моральної шкоди.

В призначене на 13.11.2018 року судове засідання позивач та представник позивача ОСОБА_3 не з'явилися. Від представника позивача ОСОБА_3 на адресу суду була скерована письмова заява, згідно якої просить справу розглянути в його відсутність, не заперечує проти ухвалення заочного рішення. Заяву долучено до матеріалів справи (а.с. 30).

Відповідач суду заперечень не надав, до суду не з'явився, про день і час слухання справи повідомлений належним чином, про що свідчить судова розписка, яка міститься в матеріалах справи, з особистим його підписом (а.с. 28), причину неявки суду не повідомив.

Зі згоди представника позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За таких обставин суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних та доказів.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази у їх сукупності, суд вважає, що позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що 04 січня 2018 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у присутності третьої сторони (свідка) ОСОБА_4 було укладено Договір безпроцентної позики грошей у розмірі 137677,76 грн. з терміном повернення не пізніше 30 квітня 2018 року (а.с. 6). Дане зобов"язання підтверджується також актом №1 прийому-передачі позики від 04.01.2018 року за участю третьої сторони ОСОБА_4 (а.с. 7).

Відповідно до статті 1046 ЦК України за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов'язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості.

Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.

Договір позики укладається у письмовій формі, якщо його сума не менш як у десять разів перевищує встановлений законом розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян. На підтвердження укладення договору позики та його умов може бути представлена розписка позичальника або інший документ, який посвідчує передання йому позикодавцем визначеної грошової суми ( стаття 1047 ЦК України).

За статтею 1049 ЦК України позичальник зобов'язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.

Позика, надана за договором безпроцентної позики, може бути повернена позичальником достроково, якщо інше не встановлено договором.

Позика вважається повернутою в момент передання позикодавцеві речей, визначених родовими ознаками, або зарахування грошової суми, що позичалася, на його банківський рахунок.

Відповідно до п.п. 2.3 п. 2 Договору позика повертається готівкою у сумі, визначеною Договором, з урахуванням курсу вільно конвертованих валют на момент такого повернення, про що підписується відповідний акт прийому-передачі у присутності третьої особи (свідка), при чому позика вважається повернутою в момент підписання такого акту сторонами.

Згідно частини другої статті 545 ЦК України, якщо боржник видав кредиторові борговий документ, кредитор, приймаючи виконання зобов'язання, повинен повернути його боржникові. У разі неможливості повернення боргового документа кредитор повинен вказати про це у розписці, яку він видає.

З матеріалів справи вбачається, що строк виконання зобов'язання за договором безпроцентної позики встановлено не пізніше 30 квітня 2018 року (а.с. 6).

Вказана заборгованість за договором не повернута, оскільки в матеріалах справи відсутній підписаний сторонами та свідком відповідний акт прийому-передачі грошових коштів.

Інших доказів на підтвердження повернення грошових коштів відповідач суду не надав.

Оскільки відповідачем зобов"язання за вищевказаним договором безпроцентної позики не виконані в строк, вказаний у договорі від 04.01.2018 року, тому з відповідача ОСОБА_2 підлягає стягненню на користь позивача борг у розмірі 137677,76 грн.

Частиною першої статті 1050 ЦК України передбачено, що якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов'язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу. Якщо позичальник своєчасно не повернув речі, визначені родовими ознаками, він зобов'язаний сплатити неустойку відповідно до статей 549-552 цього Кодексу, яка нараховується від дня, коли речі мали бути повернуті, до дня їх фактичного повернення позикодавцеві, незалежно від сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Статтею 549 ЦК України передбачено поняття неустойки.

Так, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання.

Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання.

Право на неустойку виникає незалежно від наявності у кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов'язання.

Згідно ст. 551 ЦК України предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно.

Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства.

Відповідно до п.п. 3.3 п. 3 Договору за прострочення виконання зобов"язань за даним договором позичальник виплачує пеню в розмірі 0,1 відсотка від простроченої суми за кожен день прострочення, а сума позики має бути виплачена з урахуванням офіційно встановленого індексу інфляції. (а.с.6).

Дана правова позиція передбачена в постанові Верховного Суду України від 02.09.2015 року в справі № 6-369цс15.

Таким чином на користь позивача підлягають стягненню з відповідача, окрім боргу, - 56,45 грн.- 3 % річних від простроченої суми, а також 688,39 грн. пені, тобто позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню в повному обсязі.

Крім того, з відповідача на користь позивача слід стягнути, у відповідності до ст. 141 ЦПК України, витрати по сплаті судового збору в розмірі 1384,24 грн., понесення яких підтверджено документально (а.с. 2).

Керуючись ст.ст. 7-10, 13, 81, 141, 263-265, 268, 273, 280-283, 354 Цивільного процесуального кодексу України, ст.ст. 625, 1046, 1048-1050 Цивільного кодексу України, суд, -

В и р і ш и в :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 /ІНФОРМАЦІЯ_1, ІН НОМЕР_1, зареєстроване місце проживання: 13374, АДРЕСА_3 фактичне місце проживання : Київська область, Києво - АДРЕСА_1, працюючого ТОВ " Теплобуд ЛТД" м. Вишневе/ на користь ОСОБА_1 /ІН НОМЕР_2, зареєстроване місце проживання: 04073, АДРЕСА_2/ борг у розмірі 137677,76 грн. згідно договору безпроцентної позики від 04.01.2018 року, 56,45 грн.- 3 % річних від простроченої суми, а також 688,39 грн. пені.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 1384,24 грн.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов'язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Житомирського апеляційного суду .

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Відповідно п.п.15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Головуючий: Т.М.Вдовиченко