Справа № 304/1459/18
Провадження № 2/304/474/2018
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 листопада 2018 рокум. Перечин

Перечинський районний суд Закарпатської області в складі:

головуючого - судді Чепурнова В. О.,

за участю секретаря судового засідання - Гавій Л.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у порядку загального позовного провадження в залі суду цивільну справу № 304/1459/18 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до відповідача про розірвання шлюбу. Свої позовні вимоги мотивує тим, що 23 січня 1982 року вони з відповідачем зареєстрували шлюб у Порошківській сільській Раді Перечинського району Закарпатської області, актовий запис № 2. Від даного шлюбу у них народилося четверо дітей, які на даний час вже є повнолітніми. Однак подружнє життя у сторін не склалося, оскільки вони мають різні характери та погляди на сімейне життя, що призводило до частих непорозумінь та сварок. Вони не проживають разом та відповідно не ведуть спільного господарства, жодного зв'язку не підтримують, а їх спільні діти вже давно є дорослими та мають своє особисте життя. Питання розірвання шлюбу ним давно обдумане, примирення вважає неможливим, оскільки сімейні відносини відновити не бажає. Тому просить задовольнити позов та розірвати шлюб між ними.

Позивач ОСОБА_1 у підготовче судове засідання не з'явився, подав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити у повному обсязі, не надаючи строку для примирення, оскільки такий не дасть позитивного результату.

У підготовче судове засіданні відповідач ОСОБА_2 також не з'явилася, однак попередньо подала заяву, в якій позовні вимоги визнала у повному обсязі, просила розглянути справу у її відсутності та залишити їй шлюбне прізвище «ОСОБА_1».

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до 4 ст. 200 ЦПК України ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу.

Згідно ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

У підготовчому судовому засіданні встановлено, що 23 січня 1982 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 зареєстрували шлюб у Порошківській сільській Раді Перечинського району Закарпатської області, актовий запис № 2, про що свідчить свідоцтво про укладення шлюбу серії НОМЕР_2, видане Порошківською сільською радою Перечинського району Закарпатської області 23 січня 1982 року (а. с. 9).

Крім цього встановлено, що подружнє життя у сторін не склалося. Про це свідчать ті обставини, що позивач та відповідач сімейних стосунків не підтримують та разом не проживають. Неявку сторін у судове засідання суд розцінює як байдуже ставлення до шлюбу.

Наведене дозволяє суду зробити висновок про те, що сторони повністю втратили почуття поваги, любові та довіри один до одного і їх сім'я розпалася остаточно. Умови для їх примирення відсутні, діти народжені у шлюбі є повнолітніми, а цей шлюб є формальним і подальше його збереження суперечить інтересам сторін.

Стаття 51 Конституції України передбачає, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов'язки у шлюбі та сім'ї.

Аналогічні приписи викладені у ст. 24 СК України, у якій, крім іншого передбачено, що примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Виходячи зі змісту ч. ч. 3, 4 ст. 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Згідно ст. 24 цього Кодексу шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім'ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

За правилами ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу, згідно якої позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 цього Кодексу суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Враховуючи, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити їх інтересам, суд вважає, що шлюб між ними слід розірвати.

Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, що відповідає положенням ч. 1 ст. 141 ЦПК України.

Тому, керуючись ст. ст. 24, 56, 105, 112 СК України, ст. ст. 6-13, 76, 89, 141, 206 ч. 4, 200 ч. 4, 259, 263-265 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

позов ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер: НОМЕР_1; місце проживання: АДРЕСА_1) до ОСОБА_2 (місце проживання: АДРЕСА_2) про розірвання шлюбу - задовольнити повністю.

Шлюб, зареєстрований 23 січня 1982 року у Порошківській сільській Раді Перечинського району Закарпатської області, актовий запис № 2, між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4 - р о з і р в а т и.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_2 залишити шлюбне прізвище «ОСОБА_1».

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 704 (сімсот чотири) грн. 80 коп. судового збору.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення апеляційної скарги. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий: Чепурнов В. О.