Справа № 766/8510/17
04 жовтня 2018 року Херсонський міський суд Херсонської області в складі:
головуючого судді Майдан С.І.,
при секретарі Найдишак В.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду у місті Херсоні цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго» до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією,
В судове засідання представник позивача надала до суду заяву, згідно якої просила суд розглядати справу без її участі, заявлені позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить їх задовольнити. Проти винесення заочного рішення не заперечує.
Відповідачі в судове засідання за викликом суду не зявилися, про час і місце судового засідання були повідомлені належним чином, про причини неявки суд не повідомили.
Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що заявлений позов не підлягає задоволенню за наступних підстав.
Згідно ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст.714 ЦК України, ст.ст.24-27 Закону України від 16.10.1997 року №575/97-ВР «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року №1357 (далі ПКЕЕН), а також Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 4 травня 2006 року №562 (далі - Методика).
Відповідно до ст.714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.
Відповідно до ст.26 Закону України «Про електроенергетику» споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником.
З Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухо емайно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо обєкта нерухомого майна від 12.06.2018 року судом встановлено, що з 24.04.2008 року власником житлового будинку №21 по вул.Чапаєва в смт.Комишани м.Херсона є ОСОБА_3 на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого приватним нотаріусом 21.04.2018 року.
Відповідно до п.42 ПКЕЕН споживач електричної енергії зобов'язаний: дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об'єкті споживача; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі приладу обліку; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності.
Відповідно до п.37 ПКЕЕН енергопостачальник має право: перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією.
Відповідно до ст.26 Закону України «Про електроенергетику» споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил користування електричною енергією згідно із законодавством України.
Відповідно до ст.27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушеннями в електроенергетиці є, в тому числі, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.
Відповідно до п.48 ПКЕЕН споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладу обліку; насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обов'язки.
Акт підписаний трьома представниками ПАТ «Херсонобленерго» та ОСОБА_1.
Підстави та порядок складання акту про порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі актів, що засвідчують факти її розкрадання, врегульовано, зокрема, пунктом 53 ПКЕЕН.
Відповідно до п.53 цих Правил (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 17.07.2009 року №731, яка діяла станом на 26.07.2016 року) у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акту вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акту свої зауваження.
Згідно правової позиції Верховного суду України, яка викладена в постанові від 6 червня 2011р. у справі №6-4цс11 та відповідно до ст.360 ЦПК України має враховуватися іншими судами загальної юрисдикції при застосуванні таких норм права, з урахуванням положень статей 15, 16 ЦК не є належним способом захисту судом цивільних прав та інтересів особи пред'явлення позову про визнання акту про порушення Правил користування електричною енергією недійсним, зокрема і у справах про стягнення збитків, завданих позаобліковим споживанням електричної енергії. Складений енергопостачальником акт про порушення правил користування електричною енергією є лише фіксацією порушення, яке було виявлено під час проведення енергопостачальником перевірки дотримання Правил, і згідно зі ст.57 ЦПК України доказом, який у разі виникнення спору повинен оцінюватися судом відповідно до вимог ст.212 ЦПК України, і його оскарження не передбачено чинним законодавством як спосіб захисту судом цивільних прав та інтересів особи.
Відповідно до п.53 ПКЕЕН (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 17.07.2009 року №731, яка діяла станом на 26.07.2016 року) акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.
Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил.

У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються:

-відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії;

-розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006р. №562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією.

У пункті 8 та 9акта № 229071 від 26.07.2016 року про порушення ПКЕЕН зазначено, що споживач запрошується на комісію з розгляду цього акта на 17.08.2016.

Відповідно до пункту 6 «Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії», який затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 08 лютого 2006р. №122 (далі - Порядок), на підставі акту виявлених порушень енергопостачальник розраховує розмір завданих внаслідок викрадення електричної енергії збитків та надсилає споживачеві електричної енергії рахунок для їх оплати. Споживач електричної енергії здійснює оплату зазначених збитків протягом 30 днів після отримання рахунка. У разі відмови споживача відшкодувати збитки підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення збитків здійснюється у судовому порядку (пункт 6).

З витягу з протоколу засідання комісії ХМВЕ по розгляду актів про порушення ПКЕЕ №95 від 17.08.2016 року вбачається, що комісія визначила негативні для споживача наслідки, а саме, визначила, що обставини, зафіксовані актом, є доведеними, та визначила обсяг та вартість не облікованої електричної енергії, яку позивач мав сплатити протягом 30 днів після отримання рахунка.

Пунктом 7 Порядку встановлено, що рішення енергопостачальника щодо визначення розміру та порядку відшкодування збитків, завданих йому внаслідок викрадення електричної енергії, може бути оскаржено в установленому законом порядку.

Згідно п.1 ПКЕЕН самовільне підключення це споживання електричної енергії без укладення з енергопостачальником договору про користування електричною енергією або підключення з порушенням цих Правил.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про електроенергетику» споживачі енергії - суб'єкти господарської діяльності та фізичні особи, що використовують енергію для власних потреб на підставі договору про її продаж та купівлю.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23 серпня 2016р. №591 були внесені зміни до ПКЕЕН, зокрема, у тексті Правил слова «споживач» у всіх відмінках і формах числа і «громадяни» в усіх відмінках замінено словами «побутовий споживач» у відповідному відмінку і числі. В пункті 2 Правил визначено термін «побутовий споживач» - фізична особа, яка використовує електричну енергію для задоволення власних побутових потреб на підставі договору про користування електричною енергією з електропостачальником.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23 серпня 2016р. №591 внесені відповідні зміни і в пункт 53 ПКЕЕН, згідно яких у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об'єкта або має право користуватися цим об'єктом відповідно до договору).

Тобто, законодавець офіційно роз'яснив, хто ж за відсутності споживача є його представником, в присутності якого може складатися акт - це особа, яка є співвласником об'єкта або має право користуватися цим об'єктом відповідно до договору.

Проте, позивачем не надано суду доказів того, що відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_1 є споживачами електричної енергії та послуг, які надає ПАТ «ЕК «Херсонбленерго», не надано договору, укладеного з відповідача щодо надання послуг, в той час як власником житлового будинку №21 по вул.Чапаєва в смт.Камишани м.Херсона є ОСОБА_3.

Крім того, з відомостей, наданих Виконавчим комітетом Комишанською селищною радою та Відділом реєстрації місця проживання фізичних осіб Херсонської міської ради, встановлено, що відповідач ОСОБА_2 за адресою: м.Херсон, смт.Камишани, вул.Чапаєва, 21 не зареєстрована.

Акт був складений в присутності ОСОБА_1, яка в розумінні Законів України «Про житлово-комунальні послуги», «Про електроенергетику» та ПКЕЕ не є споживачем електричної енергії за об'єктом споживання, який перевірявся, оскільки не є власником цього житлового будинку, у неї відсутні договірні відносини з енергопостачальником щодо цього об'єкту споживання.

Відповідно до ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі.

Позивачем не надано суду доказів, що ОСОБА_2 та ОСОБА_1 мають право користуватися цим об'єктом відповідно до договору або мають якісь повноваження щодо представництва ОСОБА_3, як споживача.

Враховуючи зазначене, заявлені позовні вимоги до ОСОБА_2 та ОСОБА_1 є необґрунтованими та безпідставними, а тому задоволенню не підлягають.

Керуючись ст.ст.12, 13, 76, 81, 89, 259, 263-265, 280-284, 355 України, ст.22, 1166 ЦК України, ст.ст.26-27 Закону України «Про електроенергетику», п.п.1,37,42,48,53 Правил користування електричною енергією для населення, суд

вирішив:

У задоволенні позову Публічного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго» про стягнення з з ОСОБА_1, ОСОБА_2 2235,53 гривень в рахунок відшкодування вартості необлікованої електричної енергії відмовити.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до апеляційного суду Херсонської області в порядку ст. 355 ЦПК України.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя С.І.Майдан