З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
19.03.2018 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:
головуючого судді Дорошинської В.Е.
секретаря Кирпиченко І.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні цивільну справу за правилами загального позовного провадження за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, -
Позивач звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, а будинком за адресою: м. Херсон, вул. Пятихатська,23, в якому посилається на ті обставини, що вона є власником 64/100 частин вищевказаного житлового будинку на підставі свідоцтва про право власності на домоволодіння від 15.07.2008 року. У вказаному будинку окрім неї значаться зареєстрованими її сини - ОСОБА_2 та ОСОБА_3, які вже більше тридцяти років не проживають у спірному будинку, вона змушена сплачувати за них комунальні послуги, це ставить її у скрутне матеріальне положення. У звязку з наведеним просить визнати відповідачів такими, що втратили право користування жилим приміщенням, а саме будинком №23 за адресою: м. Херсон, вул. Пятихатська .
Представник позивача в судове засідання надав заяву, в якій просив розглянути справу ОСОБА_1 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням без його участі, позовні вимоги підтримав, просив позов задовольнити.
Відповідачі в судове засідання не зявились, про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, про причину неявки суд не сповістили.
Відповідно до п. 9 ч. 1 розділу ХІІІ «Перехідних положень» справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності редакцією ЦПК, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності редакцією ЦПК.
Суд вважає можливим постановити заочне рішення на підставі наявних у матеріалах справи доказів в порядку ст. 280 ЦПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Розглянувши матеріали справи, суд встановив, що відповідно до свідоцтва про право власності від 15.07.2008року та витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 16.07.2008 року реєстраційний номер 16687462 ОСОБА_1 належить 64/100 частин домоволодіння за адресою : м. Херсон, по вул. Пятихатській,23 (яке в цілому складається з двох житлових будинків).
Відповідачі ОСОБА_3 та ОСОБА_4 є синами позивача та відповідно до довідки №109 від 01.11.2017 року зареєстровані у спірному будинку за адресою: м. Херсон, вул. Пятихатська,23, але не проживають.
Відповідно до акту №1 та №2 від 31.10.2017 року виданих Корабельниим Виконкомом районної у м. Херсоні ради, встановлено, що відповідачі по справі ОСОБА_3, та ОСОБА_2 зареєстровані за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1, але не проживають
Конституцією України (ст.41) та ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої Україна приєдналась 17.07.1997р. відповідно до Закону України від 17.07.1997р. № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції» закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд вчиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб, що також закріплено в статтях 316, 317, 319, 321 ЦК України.
Гарантуючи захист права власності, закон надає власнику право вимагати усунення будь-яких порушень його права хоч би ці порушення і не були поєднані з правом володіння. Способи захисту права власності передбачені нормами ст.ст.16, 386, 391 ЦК України. Обєктом права власності може бути, зокрема, житло житловий будинок, садиба, квартира, як то передбачено ст.ст. 379, 382 ЦК України.
Права власника житлового будинку, квартири визначені ст.383 ЦК України та ст.150 ЖК України, які передбачають право власника використовувати житло для власного проживання, проживання членів сімї, інших осіб і розпоряджатися своїм житлом на власний розсуд. Обмеження чи втручання у право власника можливе лише з підстав, передбачених законом. Відповідно до ст.405 ЦК України - член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Враховуючи вищевказане, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню, оскільки позивач є власником 64/100 частин житлового будинку за адресою: м. Херсон, вул. Пятихатська,23, відповідачі у спірному будинку не проживають, тим самим чинять їй перешкоди у вільному володінні та розпорядженні майном на власний розсуд.
Керуючись ст.ст.6-13, 81, 133, 141, 258, 259, 263, 264, 265, 280-283, 354 ЦПК, ст.ст. 16, 316, 317, 319, 321, 379, 383, 386, 391, 405 ЦК України, ст.7 ЗУ «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» від 11.12.2003р., ст. 156 ЖК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням - задовольнити.
Визнати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, ОСОБА_3, 02.11.1982 р.н такими що втратив право користування жилим приміщенням за адресою: м. Херсон, вул. Пятихатська,23 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.
Суддя В.Е. Дорошинська