Тальнівський районний суд Черкаської області
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Єдиний унікальний номер: 704/303/17

Номер провадження: 2-п/704/3/18

м. Тальне

16.04.2018 Тальнівський районний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді Дьяченка Д.О.

при секретарі Табачківській М.М.

за участі: представника заявника ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Тальне заяву ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення,

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Тальнівського районного суду Черкаської області від 18.08.2017 у справі №704/303/17 позовні вимоги ОСОБА_4 до ОСОБА_5 та ОСОБА_3 про визнання договорів купівлі-продажу недійсними, скасування державної реєстрації речових прав на нерухоме майно, задоволено.

Заявник, який є відповідачем за вищевказаним позовом - ОСОБА_3 звернувся до Тальнівського районного суду Черкаської області про перегляд заочного рішення у справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5, ОСОБА_3 про визнання договорів куплі-продажу недійсними, скасування державної реєстрації речових прав на нерухоме майнно, третя особа - Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_6, посилаючись на те, що він не був належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, а також йому не було відомо про існування ухвали про забезпечення позову, якою було накладено заборону відчуженння обєкта, який є предметом спірного договору.

Представник заявника (відповідача) ОСОБА_3 у судовому засіданні заяву підтримав, посилаючись на викладені у ній обставини.

Представник позивача в судовому засіданні заперечив проти перегляду заочного рішення посилаючись на те, що підстави на які посилається заявник в заяві про перегляд заочного рішення не знаходять свого підтвердження в матеріалах справи.

Заслухавши пояснення позивача та відповідача, вивчивши заяву та матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

З матеріалів цивільної справи вбачається, що відповідач ОСОБА_3 у судові засідання не з'являвся, про час та місце розгляду справи був належним чином повідомлений, що підтверджується рекомендованими повідомленнями №323 (а.с. 65-66), №112 (а.с. 77-78), №958 (а.с. 186-187), №8152 (а.с. 194-195), №560 (а.с. 202-203). Судові повістки направлялися відповідачу ОСОБА_3 на адресу зареєстрованого місця його проживання, а саме: м. Київ, вул. Оноре де Бальзака, 87, кв. 42, яка зазначена в позовній заяві, встановлена судом відповідно до ч. 3 ст. 122 ЦПК України (в редакції чинній на час розгляду цивільної справи) на підставі довідки наданої реєстраційним органом відділом з питань реєстрації місця проживання-перебування фізичних осіб Деснянської районної в місті Києві Державної адміністрації від 28.03.2017 №30/989 (а.с. 54), а також дана адреса вказана ним в заяві про ознайомлення з матеріалами справи (а.с. 47).

Крім того, виклик відповідача ОСОБА_3 було здійснено шляхом розміщення оголошення про виклик відповідача в пресі, а саме в засобах масової інформації «Черкаський край» та «Урядовий курєр» (а.с. 206).

Відповідно до ч. 8 ст. 76 ЦПК України (в редакції чинній на час розгляду цивільної справи), у разі відмови адресата одержати судову повістку особа, яка її доставляє, робить відповідну помітку на повістці і повертає її до суду. Особа, яка відмовилася одержати судову повістку, вважається повідомленою.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 ЦПК України, сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з'явилися в судове засідання без поважних причин.

Крім того, в матеріалах справи знаходиться заява ОСОБА_3 від 24.03.2017 про те, що він просить надати для ознайомлення справу №704/303/17 за позовом ОСОБА_4 Нінелі Олексіївни до ОСОБА_5, ОСОБА_3, третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_6 про визнання договорів купівлі-продажу недійсними, скасування державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та просить відкласти розгляд даної справи в звязку з участю його представника в інших судових засіданнях (а.с. 47).

З цього слідує, що відповідач ОСОБА_7 мав інформацію про Єдиний унікальний номер справи, а саме: №704/303/17, тому мав можливість ознайомитися зі станом розгляду справи на офіційному порталі судової влади та ознайомитися з ухвалами, які постановлялися по даній справі в Єдиному державному реєстрі судових рішень.

Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Крім того, заявником до заяви про перегляд заочного рішення жодних доказів, які б мали істотне значення для прийняття судом іншого рішення, відповідачем не надано.

При цьому суд зазначає, що доводи представника Відповідача-2 про те, що ні його довірителю, ні Відповідачу-1 не було відомо на момент укладення спірної угоди про існування ухвали Тальнівського районного суду Черкаської області у справі №704/1300/15-ц про накладення арешту на нежитлову будівлю незавершену будівництвом підстанцію готовності 70 %, розташовану в м. Тальне по вул. Перемоги,18 та земельну ділянку площею 0,0315 га з кадастровим номером :03:002:1934 з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування інших будівель громадської забудови, не можуть бути прийняті до уваги, оскільки адвокат ОСОБА_1 представляє в судовому засіданні інтереси Відповідача-2 на підставі Договору про надання правової допомоги від 05.04.2018, будь-які докази на підтвердження його повноважень представляти інтереси Відповідача-1 в матеріалах справи відсутні, отже його твердження про те, що Відповідачу-1 не було відомо про існування заборони на відчуження майна, що є предметом купівлі-продажу за спірною угодою виходить за межі його повноважень.

Крім того, такі обставини обєктивно не є доказом законності спірної угоди.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України (в редакції зі змінами від 15.12.2017), заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не зявився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, для скасування заочного рішення необхідна наявність одночасно двох наведених умов.

У відповідності до ч.ч.1, 3 ст. 287 ЦПК України, заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви. У результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Отже, суд дійшов висновку про відсутність достатніх підстав, передбачених ч.1 ст. 288 ЦПК України, для задоволення заяви про перегляд заочного рішення.

Частиною 4 ст. 287 ЦПК України передбачено, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

З урахуванням наведеного вище, суд вважає, що відсутні підстави для скасування заочного рішення суду, тому заяву про перегляд заочного рішення слід залишити без задоволення.

Керуючись ст. ст. 284-289 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення у справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5, ОСОБА_3 про визнання договорів куплі-продажу недійсними, скасування державної реєстрації речових прав на нерухоме майнно, третя особа - Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_6, залишити без задоволення.

Оскільки заява про перегляд заочного рішення залишена без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий Д.О. Дьяченко