печерський районний суд міста києва
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(ЗАОЧНЕ)

27 лютого 2018 року Печерський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Матійчук Г.О.,

секретаря Винник С.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщені суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Сліпченко Наталія Вікторівна про визнання договору поділу нерухомого майна недійсним, -

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2017 року позивач звернулась до суду з позовом про визнання недійсним договору поділу майна між подружжям ОСОБА_2 та ОСОБА_3 Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 20.01.2014 року з ОСОБА_2 на користь позивача було стягнуто суму боргу у розмірі 3 072 539,86 грн. та 3 441 грн. судових витрат. Одночасно з поданням вище вказаного позову позивачем було подано до Дарницького районного суду м. Києва клопотання про забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно боржника, яке було задоволено в повному обсязі. Ухвалою суду від 30.09.2013 року накладено заборону на відчуження майна ОСОБА_2, а саме на нежитлове приміщення АДРЕСА_2 та квартирі АДРЕСА_1. Проте, позивач дізналася, що 28 липня 2017 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 укладено договір про поділ нерухомого майна подружжя, зареєстрований у реєстрі за № 1041. Посилаючись на те, що даним договором порушується її права як першочергового кредитора просила визнати його недійсним.

Ухвалою 30 листопада 2017 року відкрито провадження за вказаним позовом.

В судове засідання позивач не з'явилась. Надала суду заяву слухати у її відсутність. Просила позовні вимоги задовольнити в повному обсязі з наведених підстав. Проти ухвалення заочного рішення не заперечувала.

Третя особа, приватний нотаріус в судове засідання не з'явилась. Надала суду письмові пояснення, згідно з яких зазначила, що укладений договір поділу майна подружжя не є договором відчуження, а лише правочином на підставі якого співвласники отримують під визначену частку в праві конкретну частину нерухомого майна за домовленістю між ними. Просила слухати справу за її відсутності.

Відповідачі повторно не з'явились в судове засідання, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, тому суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідачів та інших учасників справи на підставі наявних у ній доказів та провести заочний розгляд в порядку ст. 281 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи, та встановивши відповідні обставини, в обґрунтування заявлених вимог, суд приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 20 січня 2014 року стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 заборгованість в розмірі 3 037 340 грн., три відсотки річних в розмірі 35 199, 86 грн.

Постановою державного виконавця Відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у м. Києві від 19.01.2016 року накладено арешт на майно боржника ОСОБА_2 у межах звернення стягнення.

28 липня 2017 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу посвідчено договір про поділ нерухомого майна подружжя між ОСОБА_2 та ОСОБА_3, зареєстрований за №1041.

Звертаючись до суду з позовною заявою позивач ОСОБА_5 просила визнати укладений договір подружжя від 28 липня 2017 року недійсним з підставі ст. ст. 215 ЦК України.

Відповідно ч. 1 ст. 203, ч. 1 ст. 215 ЦК України зміст правочину не може суперечити Цивільному Кодексу України, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави та суспільства, його моральним засадам, а недодержання стороною правочину в момент його вчинення цих вимог є підставою для визнання його недійсним.

Згідно з ч.1 ст. 4 ЦПК України, ч.1 ст.16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Частиною 1 ст.15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

З урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні.

Проте позивачем не зазначено, за захистом якого порушеного права остання звернулась до суду.

Вирішуючи питання правомірності звернення позивача до суду з відповідним позовом, суд дійшов висновку про відсутність порушеного права чи інтересу позивача оспорюваним правочином, оскільки головною умовою, яку покинення довести позивач є не тільки наявність недотримання норм закону при укладенні договору поділу майна між подружжям, а й наявність порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання його недійсним.

Крім того, суд враховує, що оспорюваним договором ніяким чином не порушуються права позивача, оскільки обсяг зобов'язань боржника ОСОБА_2 не змінено, укладений між подружжям оспорюваний договір не є договором відчуження, а є правочином, на підставі якого співвласники отримують частку в праві нерухомого майна.

На основі повно та всебічно з'ясованих обставин, на які посилаються сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень підтверджених доказами, перевіреними в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, а також достатність, взаємозв'язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 про визнання договору недійсним.

Керуючись ст. ст. 4, 15, 16, 203, 215 ЦК України, ст.ст. 5, 12, 13, 76-89, 258, 259, 265, 268, 280-284 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Сліпченко Наталія Вікторівна про визнання договору поділу нерухомого майна недійсним - відмовити.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку.

Позивач може оскаржити заочне рішення в загальному порядку протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя Г.О. Матійчук