печерський районний суд міста києва
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(ЗАОЧНЕ)

09 лютого 2018 року Печерський районний суд м. Києва

суддя Батрин О.В.

секретар судового засідання Мотрич В.В.,

справа № 757/43833/17-Ц

учасники справи:

позивач: ОСОБА_1

відповідач 1: ОСОБА_2

відповідач 2: ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про усунення перешкод в користуванні власністю та зняття з реєстраційного обліку,

представник позивача ОСОБА_4

В С Т А Н О В И В :

У липні 2017 року позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням. Позовні вимоги мотивовані тим, що позивач 13 грудня 2011 року на підставі договору про передання відступного укладеного між нею та ОСОБА_5 набула у власність житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1. Разом з тим, у вказаному будинку значаться зареєстрованими відповідачі, котрі в ній не проживали та не проживають, не здійснюють оплату житлово-комунальних послуг. У зв'язку з цим, позивач обмежена у здійсненні свого права власності на квартиру, сплачуючи комунальні платежі з урахуванням проживання відповідачів. Тому позивач звернулася з цим позовом до суду.

До судового засідання представник позивача не з'явився. Надав заяву про розгляд справи у його відсутність та заяву про зміну предмету позову, відповідно до котрих просив усунути перешкоди у користуванні власністю шляхом виселення відповідачів з квартири за адресою: АДРЕСА_1.

Відповідачі до судового засідання не з'явились з невідомих причин. Тому, суд в порядку ст. 281, 281 ЦПК України провів розгляд вказаної справи в порядку заочного провадження.

Ухвалою суду від 28 вересня 2017 року провадження у справі відкрито та призначено справу до розгляду на 13 листопада 2017 року.

13 листопада 2017 року у зв'язку з неявкою учасників справи до судового засідання розгляд справи відкладено на 12 грудня 2017 року.

12 грудня 2017 року позивачем подано заяву про зміну предмету позову.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про задоволення позову, виходячи з такого.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 є власником квартири за адресою: АДРЕСА_1 на підставі договору про передання відступного укладеного між позивачем та ОСОБА_5 (а.с. 6-11).

Разом з тим, у вказаному будинку значаться зареєстрованими відповідачі ОСОБА_2, ОСОБА_3 (а.с. 12).

Проте, у ній не проживали та не проживають, що стверджується відповідним актом, складеними іншими мешканцями будинку (а.с. 20).

Згідно зі ст. 150 ЖК Української РСР та ч. 1 ст. 383 ЦК України громадяни, які мають у приватній власності квартиру, користуються нею для особистого проживання і проживання членів їх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд.

Відповідно до ст. 156 ЖК Української РСР члени сім'ї власника квартири, які проживають разом з ним у квартирі, що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником квартири, якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням.

До членів сім'ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки (ч. 2 ст. 64 ЖК Української РСР).

З урахуванням зазначених положень закону вбачається, що право користування членів сім'ї власника житло кореспондується та є похідним від права власності на житло.

Відповідачі не є членами сім'ї позивача ОСОБА_1

Відповідно до ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна.

Згідно зі ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Усунення перешкод власник може вимагати навіть тоді, коли ці перешкоди не пов'язані з позбавленням його володінням майном.

Особа, яка має речове право на чуже майно, має право на захист цього права, у тому числі і від власника майна, відповідно до положень глави 29 цього Кодексу (ст. 396 ЦК України).

Відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» зняття особи з реєстрації місця проживання здійснюється, зокрема, на підставі судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою.

З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог до відповідачів, оскільки інші підстави, ніж право власності, а також письмова згода дійсного власника квартири на реєстрацію місця проживання відповідача у квартирі, або договір, що передбачають право користування ним квартирою, у відповідачів відсутні.

Відповідно до ст. 88 ЦПК України з відповідачів на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в розмірі 640 грн., а саме по 320 грн. з кожного з відповідачів.

На підставі викладеного та керуючись ст. 317, 383, 391 ЦК України, ст. 150, 156 ЖК УРСР, ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» та ст. 12, 13, 81, 141-142, 200, 263-265, 267, 273, 280-282, 354, 355 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про усуненні перешкод в користуванні власністю та зняття з реєстраційного обліку - задовольнити.

Усунути ОСОБА_1 перешкоди у користуванні та розпорядженні належною їй власністю шляхом виселення та зняття ОСОБА_2, ОСОБА_3 з реєстрації місця проживання, а саме з будинку: АДРЕСА_1.

Стягнути з ОСОБА_2, ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 по 320 грн. судового збору.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не були вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційні скарги подаються учасниками справи до Апеляційного суду м. Києва або через Печерський районний суд м. Києва, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності ЦПК України в редакції від 15 грудня 2017 року.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Позивач: ОСОБА_1: АДРЕСА_2, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1.

Відповідач 1: ОСОБА_2: АДРЕСА_1, паспорт НОМЕР_2.

Відповідач 2: ОСОБА_3: АДРЕСА_1, паспорт НОМЕР_3.

Суддя О.В.Батрин