"12" листопада 2018 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді - Чех Н.А.
з участю секретаря - Кузьменко А.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в м. Києві справу за позовом ОСОБА_1, яка діє в своїх інтересах та інтересах неповнолітньої ОСОБА_2, до ОСОБА_3, третя особа: Дніпровський районний відділ Головного управління державної міграційної служби України в м. Києві, про усунення перешкод шляхом визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,
Позивач звернулася до суду з позовною заявою про усунення перешкод шляхом визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, посилаючись на те, що вони з донькою ОСОБА_2 є власником 14/100 частин в комунальній квартирі АДРЕСА_1. Їх власність складається з однієї житлової кімнати площею 18,2 м2, та загальних приміщень в кватирі, що знаходяться у спільному користуванні мешканців квартири. В їх кімнаті зареєстровано три особи: вона (позивач), її донька, та її колишній чоловік - ОСОБА_3 Шлюб з відповідачем був розірваний рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 07.07.2017 року. Ще до розірвання шлюбу відповідач пішов від них, і не проживає в їх квартирі. З того часу вона сплачує за квартиру за себе, дитину та відповідача. Вона просила відповідача добровільно знятися з реєстраційного обліку, однак він відмовляється. Реєстрація відповідача позбавляє її можливості оформити субсидію. У зв'язку з чим вона змушена звернутися до суду з даним позовом.
В судове засідання позивач не з'явилася, подала заяву про розгляд справи за її відсутності та задоволення позовних вимог в повному обсязі, не заперечувала щодо прийняття заочного рішення в разі неявки відповідача в судове засідання.
Відповідач в судове засідання не з'явилася, про день, час та місце слухання справи сповіщалася згідно норм процесуального законодавства, заяв про розгляд справи за її відсутності, відзив на позов до суду не подавала. Враховуючи відсутність в судовому засіданні сторони відповідача, відсутність заяви про розгляд справи у її відсутність, чи відкладення розгляду справи з поважних причин, відзиву на позов, суд вважає за можливе прийняти рішення по суті спору без присутності відповідача, по доказам наданим до матеріалів справи.
Представник третьої особи до суду не з'явився, про день, час та місце розгляду справи сповіщався згідно норм процесуального законодавства.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.
Згідно ухвали суду від 17.07.2018 року у даній справі відкрито провадження, справа призначена до підготовчого засідання.
Ухвалою від 20.09.2018 року підготовче провадження закрито, справа призначена до судового розгляду.
По даній справі відповідач тричі викликався до суду за повідомленою позивачем суду адресою, однак жодного разу до суду не з'явився.
В суді встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є власниками 14/100 частин квартири АДРЕСА_1.
18.02.2004 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 укладено шлюб. Після укладення шлюбу ОСОБА_1 змінила прізвище на «ОСОБА_1». ІНФОРМАЦІЯ_2 у них народилася донька ОСОБА_2.
07.07.2017 року шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 розірвано рішенням Дніпровського районного суду м. Києва.
Встановлено, що в спірній кімнаті зареєстровано три особи - ОСОБА_1, ОСОБА_2 та ОСОБА_3.
З акту від 19.10.2018 року встановлено, що ОСОБА_3 за спірною адресою не проживає з квітня 2017 року.
Відповідно до ч. 2 ст. 386 Цивільного кодексу України, власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню.
Відповідно до ч. 1 ст. 319 Цивільного кодексу України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Відповідно до ст. 391 Цивільного кодексу України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Відповідно до ст. 405 ЦК України член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
По даній справі встановлено, що відповідач в спірній квартирі не проживає. Відсутні і будь-які дані щодо не проживання відповідача в спірній квартирі з поважних причин чи щодо чинення перешкод в його проживанні. Будь-яких доказів на спростування доводів позивача, відповідач до суду не надав.
Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.
Відповідач до суду не з'явився, та не скористався процесуальним правом висловити свої заперечення на позов та надати докази.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 15, 16, 319, 321, 386, 391, 405 ЦК України, ст.ст. 2, 4, 12, 13, 15, 76-78, 81, 137, 258, 259, 264, 265, 273, 280-284, 289, 354, 355 ЦПК України, суд,
Позов ОСОБА_1, яка діє в своїх інтересах та інтересах неповнолітньої ОСОБА_2, до ОСОБА_3, третя особа: Дніпровський районний відділ Головного управління державної міграційної служби України в м. Києві, про усунення перешкод шляхом визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - задовольнити.
Усунути перешкоди ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в користуванні їхньою власністю - 14/100 в квартирі АДРЕСА_1, шляхом визнання ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, таким, що втратив право користування житловою площею у зазначеній квартирі.
Апеляційна скарга на заочне рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до суду апеляційної інстанції. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених строків не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя: