Справа № 130/937/17
Провадження № 22-ц/772/560/2018
Головуючий у суді 1-ї інстанції Вернік В. М.
Доповідач:Голота Л. О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 квітня 2018 рокуСправа № 130/937/17м. Вінниця

Апеляційний суд Вінницької області у складі:

Головуючого судді: Голоти Л.О.,

суддів: Кучевського П.В., Рибчинського В.П.,

учасники справи:

позивач : ОСОБА_3,

відповідач : ОСОБА_4,

відповідач : ОСОБА_5,

третя особа : Виконавчий комітет Жмеринської міської ради Вінницької області,

розглянув у порядку письмового провадження справу за матеріалами зустрічної позовної заяви ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_5, третя особа Виконавчий комітет Жмеринської міської ради Вінницької області, про встановлення порядку користування житловим приміщенням, за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на ухвалу Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області від 16.01.2018 року, постановленої у складі судді Верніка В.М. в приміщенні Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області, -

в с т а н о в и в :

У грудні 2017 року ОСОБА_3 звернулася у суд із зустрічним позовом до ОСОБА_4, ОСОБА_5, третя особа Виконавчий комітет Жмеринської міської ради Вінницької області, про встановлення порядку користування житловим приміщенням.

Ухвалою Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області від 19.12.2017 року у підготовчому судовому засіданні зустрічну позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області від 16.01.2018 року у підготовчому судовому засіданні зустрічну позовну заяву визнано неподаною та повернуто її позивачу.

Закрито підготовче провадження за позовною заявою ОСОБА_4 до ОСОБА_3, треті особи : Виконавчий комітет Жмеринської міської ради Вінницької області, ОСОБА_5 про встановлення порядку користування житловим приміщенням та призначено судове засідання 09:00 год. 02.03.2018 року із викликом учасників справи.

Ухвала суду в частині визнання зустрічної позовної заяви неподаною та її повернення позивачу мотивована тим, що у встановлений термін визначені судом недоліки зустрічної позовної заяви не усунуто, оскільки ОСОБА_3 не було надано зустрічний позов у новій редакції, який становить усунення недоліків, визначених в ухвалі Жмеринського міськрайонного суду від 19.12.2017 року про залишення зустрічного позову без руху. Зокрема, у поданому поштовим відправленням від 29.12.2017 року додатково письмовому зверненні представника відповідача - адвоката ОСОБА_6 залишились незазначеними відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, або застереження про їх непроведення взагалі; не наведений попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв'язку із розглядом справи; відсутнє власне підтвердження позивача за зустрічним позовом про те, що нею не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

ОСОБА_3, не погоджуючись із ухвалою суду, подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення норм процесуального права, просить скасувати ухвалу суду в частині визнання неподаною та повернення зустрічної позовної заяви.

Подана апеляційна скарга обґрунтована тим, що ухвала місцевого суду від 16.01.2018 року постановлена з порушенням норм процесуального права, адже усі докази, якими позивач обґрунтовує свої вимоги містяться у цивільній справі, в якій ОСОБА_3 подала зустрічний позов. Залишаючи без руху зустрічну позовну заяву, а в подальшому визнаючи її неподаною та повертаючи, суд першої інстанції створив перешкоди заявниці на захист порушених прав.

На апеляційну скаргу ОСОБА_3, відповідач за зустрічним позовом ОСОБА_4 подала відзив, в якому, посилаючись на законність та обґрунтованість ухвали суду та безпідставність апеляційної скарги, просить ухвалу суду залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Відзив обґрунтовано тим, що ухвалу суду від 19.12.2017 року про залишення зустрічної позовної заяви без руху заявницею не виконано, недоліки зазначені в ухвалі не усунуто, а тому ухвала суду від 16.01.2018 року про визнання неподаною та повернення зустрічної позовної заяви є законною та обґрунтованою.

Справа розглядається в порядку ч. 1 ст. 369 ЦПК України без повідомлення учасників справи. Згідно з ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Згідно з ч. 3 ст. 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до п.п. 8 п. 1 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України до утворення апеляційних судів в апеляційних округах їхні повноваження здійснюють апеляційні суди, у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення учасників справи, переглянувши справу за наявними в ній доказами, перевіряючи законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції, обговоривши підстави апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що вона підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно з ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

За змістом ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Оскаржувана ухвала суду не відповідає вимогам ст. 263 ЦПК України.

У справі встановлено, що 19.12.2017 року ОСОБА_3 звернулася у суд із зустрічним позовом до ОСОБА_4, ОСОБА_5, третя особа Виконавчий комітет Жмеринської міської ради Вінницької області, про встановлення порядку користування житловим приміщенням.

Ухвалою Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області від 19.12.2017 року у підготовчому судовому засіданні зустрічну позовну заяву залишено без руху з тих підстав, що зустрічна позовна заява подана без додержання вимог, викладених у ст.175 ЦПК України, оскільки у ній не зазначено докази викладених за змістом позову обставин та не наведені підстави звільнення від їх доказування; не вказано відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, або застереження про їх непроведення взагалі; не міститься попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв'язку із розглядом справи; відсутнє підтвердження позивача за зустрічним позовом про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

03.01.2018 року ОСОБА_6, який діє в інтересах ОСОБА_3, подано заяву на виконання ухвали Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області від 19.12.2017 року.

Постановляючи ухвалу від 16.01.2018 року про визнання неподаною та повернення зустрічної позовної заяви, суд помилково визнав такими, що дають підстави для повернення зустрічної позовної заяви ті обставини, щодо незазначення відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, або застереження про їх непроведення взагалі; не наведення попереднього (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв'язку із розглядом справи; відсутність власне підтвердження позивачем за зустрічним позовом про те, що нею не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, адже зазначені обставини можуть бути з'ясовані судом на наступних стадіях процесу.

За змістом п. 3, 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об'єктивність і неупередженість : роз'яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов'язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

У низці рішень Європейського суду з прав людини, юрисдикцію якого в усіх питаннях, що стосуються тлумачення і застосування Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод закріплено, що право на справедливий судовий розгляд може бути обмежено державою, лише якщо це обмеження не завдає шкоди самій суті права.

У справі «Bellet v. France», Європейський Суд з прав людини зазначив, що стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

У рішенні по справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» від 13.01.2000 та в рішенні по справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» від 28.10.1998 Європейський Суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнане порушенням пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Вказані обставини справи свідчать про необхідність надати позивачу можливість захистити своє право в суді. Інакший підхід був би виявом надмірного формалізму та міг би розцінюватись як обмеження особи в доступі до суду, яке захищається статтею 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Окрім цього, колегія судів звертає увагу на те, що висновок суду про необхідність повернення зустрічної позовної заяви позивачу у зв'язку з невиконанням останнім вимог суду щодо надання доказів не ґрунтується на вимогах норм процесуального законодавства (п. 7 постанови Пленуму ВСУ від 12.06.2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції»).

Суд звертає увагу також на порушення судом порядку постановлення ухвали про повернення зустрічної позовної заяви, оскільки провадження за зустрічною позовною заявою не відкривалося, тоді як суд постановив ухвалу у підготовчому судовому засіданні при розгляді позовної заяви ОСОБА_4.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

З огляду на наведене, оскільки місцевий суд постановляючи ухвалу допустив порушення норм процесуального права, що свідчить про її помилковість, колегія суддів вважає, що ухвала суду підлягає скасуванню, а справа направленню до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись п. п. 8 п. 1 розділу ХІІІ Перехідних положень, ст. ст. 7, 258 ч.4, 259 ч.1, 367, 369, 374, 379, 382, 384, 389, 390 ЦПК України, апеляційний суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 задовольнити.

Ухвалу Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області від 16.01.2018 року в частині визнання зустрічної позовної заяви ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_5, третя особа Виконавчий комітет Жмеринської міської ради Вінницької області, про встановлення порядку користування житловим приміщенням, неподаною та її повернення позивачу скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий Підпис Л. О. Голота

Судді: Підпис П. В. Кучевський

Підпис В. П. Рибчинський

Згідно з оригіналом

Головуючий Л. О. Голота