Справа № 369/5839/18
Провадження № 2/369/2612/18
11.09.2018 року Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:
головуючої судді Пінкевич Н.С.,
секретаря Головатюк В.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, -
У травні 2018 року позивач звернувся до суду з даним позовом. Свої вимоги мотивував тим, що він є власником квартири АДРЕСА_1. 16 лютого 2018 року його квартира була залита водою з вини відповідача, яка є власником квартири №160. Причиною затоплення була аварія в системі водопостачання квартири №160, а саме тріснувший уголок підключення пральної машинки у ванній кімнаті. Того ж дні він спілкувався з відповідачем щодо відшкодування збитків. Свою вину відповідач визнала, написала розписку та зобов'язалась відшкодувати всі витрати, пов'язані із затопленням квартири.
За його замовленням був виготовлений звіт щодо розміру завданого збитку, за яку він сплатив 3 922 грн., відповідно до якого розмір матеріальної шкоди становить 12 896,40грн. Заначив, що через затоплення квартири він також зазнав душевних хвилювань, змушений був витрачати час на відновлення свого права. Тому йому була завдана моральна шкода, яку він оцінює в розмірі 3000 грн.
В добровільному порядку відповідач відшкодувати заподіяну шкоду відмовляється.
Просив суд стягнути з ОСОБА_2. на її користь на відшкодування матеріальної шкоди 12 896,40 грн., на відшкодування моральної шкоди 3000 грн., на відшкодування витрат на проведення дослідження 3922 грн.; судові витрати покласти на відповідача.
У судове засідання позивач не з'явився. Подав суду заяву про розгляд справи в його відсутність, позовні вимоги підтримав. Просив позов задоволити.
У судове засідання відповідач не з'явивсь. Про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило. За таких обставин та за відсутності заперечень позивача, суд ухвалив провести заочний розгляд справи.
Відповідно до вимог ст.280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання, та не з'явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин, не подав відзив, а позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
За таких обставин суд, враховуючи вимоги ст. 280 ЦПК України, вважає за можливе розглянути справу без участі відповідача та ухвалити по справі заочне рішення.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступних підстав.
Відповідно до ст. 80 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу.
Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд сприяє всебічному і повному з'ясуванню обставин справи: роз'яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов'язки, попереджує про наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом.
При розгляді справи судом встановлено, що ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1.
У квартирі АДРЕСА_2 проживає ОСОБА_2.
Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Встановлено, що 16 лютого 2018 року була залита квартира №156.
19 лютого 2018 року комісією ТОВ «Європейська служба» складено Акт про те, що 16 лютого2018 року в будинку АДРЕСА_1 трапилось залиття, аварія: на системі водопостачання кв.160, а саме тріснув уголок підключення пральної машини у ванній кімнаті і внаслідок аварії було підтоплено стелю та підлогу нижчерозташованої квартири №156, що спричинило наступні пошкодження: стелі з гіпсокартону - 40 кв.см, стіни коридору -відшарування декоративної штукатурки 3кв.м, пошкоджено підлогу з ламінату - 6 кв.м та МДФ підстілки, перегоріли 4LED світильника. Даний акт підписаниц членами комісії, власником квартири 156. Власник квартири 160 від підпису відмовився.
На підтвердження розміру матеріального збитку ОСОБА_1 надав висновок будівельно-технічного експертного дослідження №ED-1727-1-989.18, складеного судовим експертом ОСОБА_3 За даний звіт ОСОБА_1 сплатив 3992 грн.
Відповідно до даного висновку розмір матеріальної шкоди, що завдано внаслідок залиття квартири №156 становить 12 896,40 грн.
У постанові Пленуму Верховного Суду України №6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» вказано, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини.
Відповідно до пункту 1 частини другої статті 22 ЦК України реальними збитками є втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права.
Частиною другою статті 1192 ЦК України передбачено, що розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.
З поданої суду розписки вбачається, що ОСОБА_2, яка проживає в квартирі №160, зобов'язується покрити всі витрати, пов'язані із залиттям квартири №156.
Оскільки позивачу було завдано збитків через залиття квартири, відповідач в добровільному порядку шкоду не відшкодував, тому з ОСОБА_2 на відшкодування матеріальної шкоди слід стягнути 12 896,40 грн., на відшкодування витрат на проведення експертного дослідження в розмірі 3922 грн.
Відповідно до ст.. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини.
Згідно з п. 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема повинен з'ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.
Виходячи зі змісту вищезазначеного, при вирішенні вказаного спору, у судовому засіданні підлягала обов'язковому встановленню наявність самої такої шкоди; протиправна, винна поведінка у формі дій або бездіяльності відповідача; причинний зв'язок між діями або бездіяльністю відповідача та наслідками, у вигляді шкоди, що були заподіяні позивачеві.
Відповідно до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав, що полягає у душевних стражданнях яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в іншій спосіб, незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.
Також позивачу спричинені й моральні страждання, а саме внаслідок залиття позивач пережив моральні страждання та хвилювання, змушений був витрачати час та кошти на відновлення порушеного права, що призвело до негативних змін упорядкованого життєвого ритму позивача. При встановленні розміру відшкодування моральної шкоди суд також враховує обставини справи та докази в їх сукупності, характер і тривалість страждань, стан здоров'я позивача, розмір завданих збитків. Тому до стягненню з відповідача на відшкодування моральної шкоди підлягає сума в розмірі 3000 грн.
Розподіл судових витрат суд здійснює на підставі ст. 141 ЦПК України.
При подачі позову позивачем було сплачено судовий збір в розмірі 1409,60 грн., які також підлягають стягненню з відповідача ОСОБА_2
Керуючись ст.ст. 202-215, 328, 391, 655 ст.ст.12, 81, 141, 200, 206, 263-265 ЦПК України, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди задоволити.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 на відшкодування матеріальної шкоди 12 896,40 грн. (дванадцять тисяч вісімсот дев'яносто шість грн. 40 коп.), на відшкодування моральної шкоди 3000 грн. (три тисячі грн.), на відшкодування витрат на проведення дослідження 3922 грн. (три тисячі дев'ятсот двадцять дві грн.), судові витрати в розмірі 1409,60 грн. (одна тисяча чотириста дев'ять грн. 60 коп.).
Інформація про позивача: ОСОБА_1, адреса: АДРЕСА_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1.
Інформація про відповідача: ОСОБА_2, адреса: АДРЕСА_2, паспорт серія НОМЕР_2.
Заочне рішення може бути переглянуто Києво-Святошинським районним судом Київської області за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення суду може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги до Апеляційного суду Київської області, а в разі, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Повний текс рішення виготовлено 21 вересня 2018 року.

Суддя