Дата документу 28.03.2018
Справа № 320/8096/17
28 березня 2018 року Мелітопольський міськрайонний суд Запорізької області у складі:
головуючого судді Купавської Н.М.
при секретарі Чудаковій А.Ю.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Мелітополі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки за прострочення сплати аліментів,
В судове засідання позивачка не зявилась, від неї надійшла заява з проханням слухати справу у її відсутність, позов підтримує повністю. Не заперечує проти ухвалення заочного рішення суду.
Відповідач в судове засідання не зявився, судова повістка повернулась з відміткою пошти: «за закінченням терміну зберігання та відсутністю адресата вдома».
Як вбачається з матеріалів справи позивачем було надано адресу ОСОБА_2 за місцем його реєстрації. Інших відомостей щодо місця перебування чи проживання боржника немає.
Відповідно до ч.7 ст.128 ЦПК України судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємця - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.
Згідно з п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення повістки є: день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.
Отже, суд вважає, що відповідач був належним чином повідомленим про день, час та місце розгляду справи. Повідомлень про причини неявки, письмових заперечень від нього не надходило.
За таких обставин суд вважає необхідним розглядати справу в заочному порядку.
Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання сторін фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Статтею 180 СК України передбачено обовязок батьків утримувати дитину до повноліття.
Сплата аліментів за рішенням суду є одним зі способів виконання обовязку утримувати дитину тим з батьків, хто проживає окремо від дитини.
Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 196 Сімейного кодексу України при виникненні заборгованості з вини особи, яка зобов'язана сплачувати аліменти за рішенням суду, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення. Розмір неустойки може бути зменшений судом з урахуванням матеріального і сімейного стану платника аліментів.
Пунктом 22 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року №3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» роз'яснено, що передбачена ст.196 СК України відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв'язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів. Суд може зменшити розмір неустойки з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів.
Судом встановлено, що сторони перебували в зареєстрованому шлюбі, який був розірваний, що підтверджується копією свідоцтва про розірвання шлюбу серії 1-ЖС № 091796, видане повторно /а.с.12/.
Від вказаного шлюбу 29 травня 2005 року у сторін народився син ОСОБА_3, батьком дитини в свідоцтві про народження зазначений відповідач ОСОБА_2 /а.с.9/.
Рішенням Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 13 квітня 2009 року стягнуто з ОСОБА_2 аліменти на сина ОСОБА_3 у розмірі ? частини від заробітку відповідача, щомісячно, до досягнення дитиною повноліття.

Відповідно до довідки, виданої головою ОК «Моторний» № 28 від 15.10.2017, ОСОБА_1 мешкає за адресою: ОК «Моторний» на дільниці № 111 з 2008 року, разом з нею мешкає малолітній ОСОБА_3 та її батьки /а.с.8/.

Малолітній ОСОБА_3 є інвалідом з дитинства /а.с.10/, що також підтверджується копією посвідчення серії ААБ № 170779, відповідно до якого позивачка ОСОБА_4 отримує соціальну допомогу за дитину інваліда в розмірі 456,30 грн. /а.с.11/.

Як вбачається з розрахунку, виданого державним виконавцем ВДВС Мелітопольського міськрайонного управління юстиції Запорізької області 11 жовтня 2017 року, заборгованість по сплаті аліментів у ОСОБА_3 станом на 01 жовтня 2017 року складає 40390 грн. 10 коп. /а.с.10/.

Статтею 549 ЦК України визначено, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобовязання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобовязання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобовязання за кожен день прострочення.

З урахуванням правової природи пені, яка є дієвим стимулом належного виконання обовязку, та виходячи з того, що аліменти призначаються та виплачуються (стягуються) щомісячно, за змістом статті 196 СК України пеня нараховується на суму заборгованості за той місяць, в якому не проводилось стягнення аліментів.

При цьому, сума заборгованості за аліментами за попередні місяці не додається до заборгованості за наступні місяці, а кількість днів прострочення обчислюється виходячи з того місяця, в якому аліменти не сплачувались.

Тобто, неустойка (пеня) за один місяць рахується так: заборгованість за аліментами за місяць помножена на 1% пені і помножена на кількість днів місяця, в якому виникла заборгованість. Загальна сума неустойки (пені) визначається шляхом додавання нарахованої пені за кожен із прострочених платежів (за кожен місяць).

Така правова позиція викладена у Постанові Верховного Суду України від 01 липня 2015 року (справа №6-94цс15), яка згідно зі ст. 360-7 ЦПК України є обов'язковою для судів.

Розмір неустойки по сплаті аліментів боржником ОСОБА_2 відповідно до наданого позивачем розрахунку за період з 01 лютого 2010 року по 01 жовтня 2017 року складає 12951 грн. 84 коп.

Сума заборгованості зазначена позивачем у розрахунку, який міститься в позовній заяві, відповідачем не спростований.

Враховуючи методику обчислення неустойки у звязку з несплатою аліментів, викладену у Постанові Верховного Суду України від 01 липня 2015 року (справа №6-94цс15), суд приходить до висновку, що розмір неустойки за прострочення сплати аліментів, який підлягає стягненню з відповідача за період з 01 лютого 2010 року по 01 жовтня 2017 року в розмірі 12951 грн. 84 коп., зазначений позивачем є вірним.

Отже, загальний розмір пені (неустойки), яка підлягає стягненню з відповідача становить 12951 грн. 84 коп.

Таким чином, керуючись конституційним принципом верховенства права, оцінивши всебічно, повно та об'єктивно всі наявні у справі докази окремо та у сукупності, застосовуючи відповідні норми матеріального права, утверджуючи та забезпечуючи права людини і основоположні свободи сторін, враховуючи принципи справедливості та неупередженості, а також те, що в судовому засіданні було доведено, що заборгованість по сплаті аліментів виникла саме з вини відповідача та на даний час він не вживає заходів щодо найскорішого погашення заборгованості, суд дійшов до висновку, що позовна заява ОСОБА_1 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів підлягає повному задоволенню.

Відповідно до п. 3 ч. 1ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року № 3674-VІ від сплати судового збору звільняються позивачі, зокрема, за подання позовів про стягнення аліментів, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів чи зміну способу їх стягнення.

Згідно із ч. 6 ст. 141 ЦПК України, якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Оскільки позивачка звільнена від сплати судового збору при подачі позову і позовні вимоги позивачки задоволено в повному обсязі, суд вважає необхідним стягнути з відповідача на користь держави також судовий збір в сумі 640 грн. 00 коп.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.12,13,81,89,264,265,280-282 ЦПК України, ст.ст. 180, 196 СК України, ст. 549 ЦК України, п. 22 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року №3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», Постановою Верховного Суду України від 01 липня 2015 року (справа №6-94цс15), суд

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки за прострочення сплати аліментів задовольнити повністю.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, РНОКПП: НОМЕР_1, зареєстроване місце проживання якого: Запорізька область, м. Мелітополь, вул. Мелітопольський Девізій, буд. 21, на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, РНОКПП: НОМЕР_2, мешкає за адресою: Обслуговуючий кооператив «Мотор», будинок № 111, Новенської сільської ради Мелітопольського району Запорізької області, неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів за період з 01 лютого 2010 року по 01 жовтня 2017 року в розмірі 12951 /дванадцять тисяч девятсот пятдесят одну/ гривню 84 копійки.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, РНОКПП: НОМЕР_1, зареєстроване місце проживання якого: Запорізька область, м. Мелітополь, вул. Мелітопольський Девізій, буд. 21, на користь держави судовий збір в розмірі 640 /шістсот сорок/ гривень 00 копійок.

Заочне рішення може бути переглянуте Мелітопольським міськрайонним судом за письмовою заявою відповідача. Заява про перегляд заочного рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення.

На рішення може бути подана апеляційна скарга позивачем до апеляційного суду Запорізької області протягом 30 днів з дня його проголошення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ст.284 ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

СУДДЯ: