Провадження № 2-з/761/599/2018
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 листопада 2018 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Юзькова О.Л., розглянувши заяву представника ПАТ «УкрСиббанк» про забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно по справі за позовом Публічного акціонерного товариства «УкрСиббанк» до ОСОБА_1, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Грек Анжеліки Василівни, треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Ректайм», ОСОБА_3 про визнання недійсним договору купівлі-продажу, скасування запису про державну реєстрацію права власності,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом Публічного акціонерного товариства «УкрСиббанк» до ОСОБА_1, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Грек Анжеліки Василівни, треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Ректайм», ОСОБА_3 про визнання недійсним договору купівлі-продажу, скасування запису про державну реєстрацію права власності.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 17 вересня 2018 року відкрито провадження у справі.

До суду надійшла заява представника позивача про вжиття заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно, а саме: нежиле приміщення АДРЕСА_1. Заява мотивована тим, що в провадженні Шевченківського районного суду перебуває справа за позовом ПАТ «УкрСиббанк» про визнання недійсним договору купівлі-продажу від 06.12.2017 року та скасування запису про державну реєстрацію. Не накладення арешту на нерухоме майно може привести до того, що ОСОБА_1 відчужить іпотечне майно третім особам, оскільки станом на сьогодні розглядається три позовні заяви ОСОБА_1 про визнання дій державної виконавчої служби, ДП «Сетам» неправомірними та зобов'язати вчинити дії, а саме: справа № 806/1540/18, справа № 806/2067/18, № 295/1893/18. Не накладення арешту на нерухоме майно, а саме: нежиле приміщення АДРЕСА_1 призведе до неможливості у подальшому виконання рішення Господарського суду м. Києва від 19.07.2016 року, яким позовні вимоги АТ «УкрСиббанк» задоволено. Заявник вважає, що вжиття заходів забезпечення позову є доцільним, обґрунтованим та співмірним заявленим вимогам.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 151 ЦПК України заява про забезпечення позову повинна, серед іншого, містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) заявника, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштові індекси, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв'язку та адресу електронної пошти, за наявності; пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення; інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Однак, в порушення вищенаведених положень законодавства, заява про забезпечення позову не містить пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення.

Пленум Верховного суду України в своїй постанові № 9 від 22.12.2006 р., з відповідними змінами та доповненнями, «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» в п. 4 роз'яснив, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з'ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулась з такою заявою, позовним вимогам.

У заяві відсутнє обґрунтування заявника, а саме, щодо загрози невиконання майбутнього рішення суду у разі задоволення позову про визнання недійсним договору купівлі-продажу, скасування запису про державну реєстрацію права власності.

Відповідно до ч. 9 ст. 153 ЦПК України суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог ст. 151 цього Кодексу, повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу.

З урахуванням зазначеного, вважаю, що подану заяву про забезпечення позову слід повернути заявнику.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 151, 153, 259-261 ЦПК України, суддя -

УХВАЛИВ:

Заяву представника ПАТ «УкрСиббанк» про забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно - повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду, в порядку ст.ст. 353-357 ЦПК України з урахуванням п. 15.5. Перехідних положень ЦПК України (в редакції від 03.10.2017 р.) протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення через Шевченківський районний суд м. Києва.

Якщо у судовому засіданні було проголошено лише вступну і резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, цей строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Повний текст ухвали складено 02 листопада 2018 року.

Суддя: