УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 638/1873/17

Провадження № 2/638/2395/18

12.02.2018 року м. Харків

Суддя Дзержинського районного суду м. Харків Хайкін В.М., розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Дзержинського відділу державної виконавчої служби міста Харків Головного територіального Управління юстиції у Харківській області про зняття арешту з майна,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 07.02.2017 року звернулась до Дзержинського районного суду м. Харкова із заявою про зняття арешту з майна. В обґрунтування заявлених вимог позивач зазначає, що у 2003 році була відповідачем по справі за позовом ОСОБА_2 про стягнення заборгованості у розмірі 4446,00 гривень. 16.05.2003 року державним виконавцем ВДВС Дзержинського району м. Харкова, в цілях забезпечення судового рішення був накладений арешт на все майно яке належить позивачу на праві власності, а саме: квартиру АДРЕСА_1, гараж №333 ГК «Ювілейний» по пр. Науки 75 у м. Харкові та садовий будинок №122 Садівниче товариство «Дружба колективів» по пр. Науки 65 у м. Харкові. Про те, що на вказане майно було накладено арешт дізналася лише в липні 2016 року, коли мала намір продати гараж. У задоволенні заяви від 26.09.2016 р. щодо зняття арешту з майна ВДВС Дзержинського району м. Харкова було відмовлено, так як закінчився термін зберігання виконавчого провадження. Зазначає, що заборгованість ОСОБА_2 у розмірі 4446,00 грн. було відшкодовано, а виконавче провадження закінчено, але з незрозумілих причин заборона на відчуження майна знята не була. На даний час позивач бажає продати частину свого майна, але через вказану заборону не може розпорядитися своїм майном.

Із посиланням на статтю 154 ЦПК України ОСОБА_1 просить зняти арешт, який було накладено відділом державної виконавчої служби Дзержинського району м. Харків від 16 травня 2003 ркоу на все майно яке належить ОСОБА_1 на праві власності, а саме: квартиру АДРЕСА_1, гараж №333 ГК «Ювілейний» по пр. Науки 75 у м. Харкові та садовий будинок №122 Садівниче товариство «Дружба колективів» по пр. Науки 65 у м. Харкові.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 15 вересня 2017 року провадження у справі за позовом ОСОБА_1 закрито на підставі пункту 1 частини 1 статті 205 ЦПК України.

Ухвалою Апеляційного суду Харківської області від 17.01.2018 року ухвалу Дзержинського районного суду м. Харкова від 15.09.2017 року скасовано, справу направлено для продовження розгляду.

Згідно частини 11 статті 33 ЦПК України, справа, розгляд якої розпочато одним суддею чи колегією суддів, повинна бути розглянута цим же суддею чи колегією суддів, за винятком випадків, що унеможливлюють участь судді у розгляді справи, та інших випадків, передбачених цим Кодексом.

За вищенаведених обставин, маються всі обставини для прийняття цивільної справи до свого провадження.

Так, конституцією України закріплено право кожного на судовий захист (стаття 55) та передбачено, що юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі (стаття 124), а статтею 18 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що суди загальної юрисдикції спеціалізуються на розгляді цивільних, кримінальних, господарських, адміністративних справ, а такожсправ про адміністративні правопорушення.

Суди мають враховувати, що забезпечення кожному права на справедливий суд та реалізація права особи на судовий захист мають здійснюватися з урахуванням норм Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також практики Європейського суду з прав людини, які відповідно до статті 17 «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» застосовуються судами при розгляді справ як джерело права

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції 1950 року кожен при вирішенні спору щодо його цивільних прав та обов'язків має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом (стаття 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Проте, вирішуючи питання про призначення справи до розгляду у судовому засіданні, суди повинні перевірити відповідність вимог, з якими заявник звертається до суду для захисту, а також дотримання ним вимог, передбачених статтею 175, 177 ЦПК України.

Приписами частини 11 статті 187 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня вручення позивачу ухвали. Якщо позивач при цьому усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Розглянувши прийняту у своє провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Дзержинського відділу державної виконавчої служби міста Харків Головного територіального Управління юстиції у Харківській області про зняття арешту з майна, суд приходить до висновку про залишення заяви без руху, оскільки вона подана без дотримання вимог ст. ст. 119 ЦПК України (у редакції, станом на момент предявлення позову до відповідача).

Більш того, ухвалою Апеляційного суду Харківської області від 17.01.2018 року позивачу розяснено, що необхідно уточнити суть свого звернення, оскільки позову ОСОБА_1 фактично не подавала, а звернулася до Дзержинського районного суду м. Харкова із заявою до Дзержинського відділу державної виконавчої служби міста Харків Головного територіального Управління юстиції у Харківській області про зняття арешту з майна з посиланням на ст. 154 ЦПК України, яка в редакції що діяла на момент вчинення процесуальної дії регламентувала скасування заходів забезпечення позову.

Окрім того, суд наголошує, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті шостої Конвенції про захист прав людини її основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Приписами частини третьої статті 3 ЦПК України визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

В разі розгляду справи судом застосуванню будуть підлягати норми Цивільного процесуального кодексу України в редакції Закону №2147-VIII від 03.10.2017 року, у звязку із чим, при підготовці уточненої позовної заяви та підготовці до процесуальної участі при розгляді справи, позивачу також пропонується звернути увагу на порядок оформлення позовних заяв, визначений статтями 175 ЦПК України та врахувати, що додержання вимог, встановлених у даних статтях буде впливати на швидкість та якість розгляду справи, враховуючи, що пунктом 9 частини першої Перехідних положень Розділу ХІІІ Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що справу у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цієї редакції Кодексу.

На підставі ст. 33, ч. 11 ст. 187, 260 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Дзержинського відділу державної виконавчої служби міста Харків Головного територіального Управління юстиції у Харківській області про зняття арешту з майна прийняти до свого провадження.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Дзержинського відділу державної виконавчої служби міста Харків Головного територіального Управління юстиції у Харківській області про зняття арешту з майна - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки заяви в строк, який не може перевищувати 5 днів з дня отримання позивачем ухвали.

Роз'яснити позивачу, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява буде залишена без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: