Справа № 308/7706/17
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 листопада 2018 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в особі:

головуючого - судді Придачук О.А.

за участю секретаря судового засідання - Бомбушкар В.П.

позивача ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді заяву ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 29.03.2018 року у цивільній справі № 308/7706/17 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні власністю (земельною ділянкою), -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 29.03.2018 року у цивільній справі № 308/7706/17 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні власністю (земельною ділянкою).

Вказану заяву мотивує тим, що у день проведення судового засідання по даній справі представником відповідача завчасно була подана заява з проханням відкласти розгляд на іншу дату, у зв»язку з неможливістю особистої явки представника відповідача до суду, однак суд не взяв до уваги дану заяву представника відповідача та виніс заочне рішення, яке відповідач вважає передчасним та таким, що суперечить реальним обставинам, до вирішення справи № 308/9374/17 про скасування незаконного рішення Ужгородської міської ради, яким у власність ОСОБА_1 така земля була надана, оскільки при визнанні незаконною підстави набуття права власності позивачем на спірну земельну ділянку, зникне і підстава для звернення позивача з даним позовом до суду.

Заявник та представник заявника в судове засідання не з»явилися, хоча про час та місце розгляду справи були повідомлені. Від представника заявника до суду надійшла заява про розгляд справи у його відсутності.

Позивач в судовому засіданні заперечив проти задоволення заяви про перегляд заочного рішення.

Представник позивача в судовому засіданні проти задоволення заяви про перегляд заочного рішення заперечила, просила суд залишити вказану заяву без задоволення, пояснивши, що підстав для скасування заочного рішення немає, оскільки у даній справі було проведено декілька судових засідань, однак належним чином повідомлений відповідач через свого представника брав участь лише в одному судовому засіданні, на інші не з»являвся. Отже, належним чином повідомлений про дату, час та місце судових засідань відповідач свідомо допустив повторну неявку в судове засідання. При цьому, враховуючи, що судові засідання у справі проводилися неодноразово у відповідача було достатньо часу для подання відзиву на позовну заяву, чого він безпідставно не здійснив, поважних причин неподання відзиву відповідачем не наведено. Також зазначила, що подані до заяви про перегляд заочного рішення відповідачем докази не мають істотного значення для правильного вирішення справи. Докази відповідача свідчать лише про факт отримання ним у порядку та розмірах, визначених чинним законодавством земельної ділянки, розташованої в м. Ужгород по вул. Дендеші, 123. Зазначені документальні матеріали не вказують на правомірність його використання частини земельної ділянки, яка була передана у власність ОСОБА_1 Крім того, виходячи з відомостей наданої відповідачем довідки від 20.09.2017 року № НОМЕР_1 «Архітектурно-планувальне бюро», частина земельної ділянки у відповідача визначена як захват земельної ділянки, тобто незаконне заволодіння. Вказала, що в межах розглядуваної справи вирішується спір про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою ОСОБА_4 вчинені саме відповідачем, як власником земельної ділянки по вул. Дендеші, 123 в м. Ужгород, яким вчинено дії по незаконному огородженню частини належної позивачу земельної ділянки. Тому твердження відповідача про подання його дружиною позовної заяви не має істотного значення для правильного вирішення справи, оскільки саме відповідачем, а не іншою третьою особою, було вчинено дії по незаконному заволодінню частиною земельної ділянки ОСОБА_1, і майнові претензії дружини відповідача не є предметом даного цивільного спору. Документальні докази додані відповідачем до заяви про перегляд заочного рішення ніяким чином не спростовують факт правомірності набуття у власність ОСОБА_5 земельної ділянки по вул. Черемшини-Мистецька в м. Ужгород та не вказують на факт позбавлення ОСОБА_1 права власності на зазначену земельну ділянку. В матеріалах справи наявні копії діючих правовстановлюючих документів ОСОБА_1 щодо належності йлому земельної ділянки по вул. Черемшини Мистецька на праві власності, а також докази, що вказують на незаконне самовільне зайняття відповідачем частини земельної ділянки, що належить ОСОБА_1 та вчинення йому перешкод у її використанні.

Заслухавши пояснення позивача та представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, 29.03.2018 року Ужгородським міськрайонним судом ухвалено заочне рішення у справі № 308/7706/17 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні власністю (земельною ділянкою).

Відповідач ОСОБА_3 та його представник належним чином були повідомлені про час та місце розгляду справи, про що свідчить розписка представника відповідача про отримання судової повістки.

28.08.2018 року представник позивача подав до суду заяву про відкладення розгляду справи, посилаючись на необхідність бути зі своєю новонародженою дитиною ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1 на плановому медичному огляді в Ужгородській міській дитячій клінічній лікарні.

Відповідач в судове засідання не з»явився, про причини неявки суду не повідомив.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з»явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

У даній нормі закладені два фактори: об'єктивний і суб'єктивний. Зміст першого фактору включає в себе обставини, які перешкоджають відповідачеві з'явитися до суду. Суть другого фактору - це те, що наявність об'єктивно існуючої обставини повинна бути доведена до суду. Якщо поважна причина існує, але вона до суду не доведена, застосування цієї норми ЦПК недопустимо, оскільки суд не зобов'язаний з'ясовувати причину неявки сторони до суду. Разом з тим, питання про визнання причини неявки поважною є правовим розсудом суду. Питання визначення критеріїв, якими повинен керуватися суд при визначення поважності (неповажності) таких причин законодавчо не вирішено. Вірним вбачається те, що при визначенні поважності причин неявки в судове засідання суд повинен оцінювати всі обставини у сукупності. У разі визнання причин неявки неповажними, суд зобов?язаний в ухвалі обґрунтувати своє рішення з цього питання: чому суд вважає зазначені підстави неповажними; з яких підстав він виходив, роблячи такий висновок, які обставини брав при цьому до уваги.

При вирішенні питання про поважність неявки представника відповідача в судове засідання суд враховує що жодних доказів наявності поважних причин неявки в судове засідання представником відповідача не надано, зазначене в заяві є виключно думкою представника відповідача, і суд позбавлений можливості оцінити поважність вказаних причин неможливості явки до суду. При цьому суд також враховує, що відповідач, який мав бути обізнаний з наміром свого представника не з»явитися в судове засідання, також в судове засідання не з»явився, і про неможливість явки в судове засідання суду не повідомив.

А тому суд приходить до висновку, що відповідач та представник відповідача, будучи належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи в судове засідання не з»явилися без поважних причин.

Також суд розглядаючи другу умову для скасування заочного рішення виходить з того, що відповідно до ст. 288 ЦПК України відповідач у своїй заяві про перегляд заочного судового рішення повинен зазначити такі обставини, та такі докази на їх підтвердження, що якби вони були відомі суду при ухваленні заочного рішення, суд прийшов би до іншого висновку ухвалив би принципово інше рішення.

На необхідність з»ясування наявності доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи та можуть вплинути на ухвалене заочне рішення неодноразово звертав увагу Верховний Суд України при підготовці Узагальнень судової практики щодо ухвалення та перегляду судоми заочних рішень, зазначаючи, що звязку з практикою скасування заочного рішення без зясування, чи є у відповідачів докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, в результаті нове ухвалене рішення після скасування заочного рішення є аналогічним.

А тому, Верховний Суд наголошує, що правильною є практика тих судів, які скасовують заочне рішення лише за наявності двох підстав, визначених у ст. 232 ЦПК, зокрема, якщо буде встановлено, що відповідач, який був належним чином повідомлений про час та місце судового розгляду, не зявився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Проаналізувавши доводи заявника щодо наявності обставин та доказів на їх підтвердження, які мали б істотне значення для правильного вирішення справи суд не знаходить судом не встановлено наявність доказів, які б мали істотне значення для вирішення справи, та могли б призвести до ухвалення протилежного за змістом рішення, про перегляд якого просить заявник.

А тому з огляду на вищенаведене, суд вважає, що підстав для скасування заочного рішення та призначення справи до розгляду в загальному порядку не має.

При цьому суд роз»яснює заявнику, що відповідно до ч.4 ст.287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись ст. ст. 287, 288, 353 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 29.03.2018 року у цивільній справі № 308/7706/17 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні власністю (земельною ділянкою) залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя: О.А. Придачук