Ухвала

29 березня 2018 року

місто Київ

справа № 369/6355/15-ц

провадження № 61-1887св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Погрібного С. О. (суддя-доповідач), Ступак О. В., Усика Г. І.,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_4 на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області у складі головуючого судді Волчка А. Я. від 26 січня 2016 року та ухвалу Апеляційного суду Київської області у складі колегії суддів: Дмітрієвої Л. Д., Олійника В. І., Мельника Я. С. від 29 березня 2016 року,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_5 у червні 2015 року звернувся до суду з позовом до ОСОБА_4, ОСОБА_6 про визнання права власності на частину житлового будинку в порядку спадкування, просив визнати за ним право власності на частину житлового будинку після смерті ОСОБА_7 в порядку спадкування.

Позов обґрунтовувався тим, що 17 грудня 2010 року ОСОБА_8 складено заповіт, посвідчений секретарем виконавчого комітет Княжицької сільської ради Києво-Святошинського району Київської області Дудич Л. Ю., яким заповіла все своє майно ОСОБА_4. ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_7 померла. До складу спадкового майна належав житловий будинок з надвірними спорудами та будівлями, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1. Позивач зазначав, що оскільки на момент смерті матері ОСОБА_7 він був інвалідом ІІІ групи, то має право на спадкування обов'язкової частки у спадщині, 1/6 частини вказаного будинку.

У вересні 2015 року відповідач ОСОБА_4 звернувся до суду із зустрічним позовом до ОСОБА_5 та Обласного бюро медико-соціальної експертизи про усунення ОСОБА_5 від права на спадкування обов'язкової частки у спадщині, відкритої після смерті ОСОБА_7, а також визнання протиправним встановлення ОСОБА_5 ІІІ групи інвалідності як ветерану війни - інваліду війни.

Позивач за зустрічним позовом обґрунтовував заявлені вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати ОСОБА_4 та ОСОБА_5 - ОСОБА_7, після смерті якої відкрилась спадщина. На переконання цієї сторони, наявні підстави для усунення від спадкування обов'язкової частки у спадщині ОСОБА_5, оскільки він ухилявся від обов'язку надавати допомогу матері, яка через похилий вік потребувала стороннього догляду, і створення належних умов для її життя. Додатково ОСОБА_4 зазначав як підставу для усунення від спадкування те, що відповідач здійснив замах на життя спадкодавця.

Зважаючи на те, що ОСОБА_5 обґрунтовував первісний позов, у тому числі, й правом на отримання обов'язкової частки у спадщині як непрацездатній повнолітній дитині спадкодавця, ОСОБА_4 оскаржив встановлення відповідачу групи інвалідності, висловивши сумніви стосовно обґрунтованості встановлення групи інвалідності відповідачу.

Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26 січня 2016 року у задоволенні первісного та зустрічного позовів відмовлено.

Ухвалою Апеляційного суду Київської області від 29 березня 2016 року рішення суду першої інстанції залишено без змін.

ОСОБА_4, не погоджуючись із рішеннями судів першої та апеляційної інстанції в частині відмови у задоволенні зустрічного позову, звернувся до суду із касаційною скаргою, просив скасувати рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26 січня 2016 року та ухвалу Апеляційного суду Київської області від 29 березня 2016 року в частині відмови у задоволенні позовних вимог зустрічного позову ОСОБА_4, направити справу в цій частині на новий розгляд до суду першої інстанції. На обґрунтування касаційної скарги посилався на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 13 грудня 2016 року відкрито касаційне провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_4, ОСОБА_6, треті особи: Державна реєстраційна служба Києво-Святошинського районного управління юстиції Київської області, Києво-Святошинська районна державна нотаріальна контора, про визнання права власності на частину житлового будинку у порядку спадкування, за зустрічним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5, Обласного бюро медико-соціальної експертизи, третя особа - ОСОБА_6, про усунення від права на спадкування та визнання протиправним присвоєння групи інвалідності.

Згідно зі статтею 388 ЦПК України (в редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII), що набрав чинності 15 грудня 2017 року, судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

Відповідно до підпункту 4 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України у редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» касаційні скарги (подання) на судові рішення у цивільних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного цивільного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Справу разом з матеріалами касаційного провадження передано до Верховного Суду 16 січня 2018 року.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Згідно з частиною п'ятою статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції призначає справу до судового розгляду за відсутності підстав, встановлених частинами третьою, четвертою цієї статті. Справа призначається до судового розгляду, якщо хоча б один суддя із складу суду дійшов такого висновку. Про призначення справи до судового розгляду постановляється ухвала, яка підписується всім складом суду.

Виходячи з викладеного, зважаючи на те, що під час проведення попереднього розгляду справи не встановлено обставин, передбачених частинами третьою, четвертою статті 401 ЦПК України, заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд вважає за необхідне здійснити перевірку матеріалів справи та призначити справу до судового розгляду.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Оскільки Верховним Судом у складі колегії суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п'ятою статті 272 ЦПК України.

З огляду на те, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, Суд інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.

Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії і складності справи, справу розглянути колегією у складі п'яти суддів.

Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

У Х В А Л И В :

Цивільну справу за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_4, ОСОБА_6, треті особи: Державна реєстраційна служба Києво-Святошинського районного управління юстиції Київської області, Києво-Святошинська районна державна нотаріальна контора, про визнання права власності на частину житлового будинку у порядку спадкування та за зустрічним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5, Обласного бюро медико-соціальної експертизи, третя особа - ОСОБА_6, про усунення від права на спадкування та визнання протиправним присвоєння грипи інвалідності, за касаційною скаргою ОСОБА_4 на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26 січня 2016 року та ухвалу Апеляційного суду Київської області від 29 березня 2016 року призначити до судового розгляду колегією у складі п'яти суддів в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у ній матеріалами.

Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: С. О. Погрібний

О. В. Ступак

Г. І. Усик