Апеляційний суд Житомирської області
Справа №275/658/17 Головуючий у 1-й інст. Лівочка Л. І.
Категорія 47 Доповідач Микитюк О. Ю.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 березня 2018 року Апеляційний суд Житомирської області у складі:

головуючого Микитюк О.Ю.

суддів Галацевич О.М.,

Борисюка Р.М.

при секретарі Гайдамащук Т.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Житомирі справу №275/658/17 за позовом ОСОБА_2 до Брусилівської селищної ради Брусилівського району Житомирської області про встановлення факту, що має юридичне значення та визнання права власності на земельну частку (пай)

за апеляційною скаргою представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3

на рішення Брусилівського районного суду Житомирської області від 12 грудня 2017 року, ухвалене під головуванням судді Лівочки Л.І. у смт.Брусилів,

встановив:

У серпні 2017 року ОСОБА_2 звернулася до суду із позовною заявою, в якій просила встановити факт спільного проживання однією сім'єю її матері ОСОБА_4, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_5, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2, визнати за нею право на належну ОСОБА_5 земельну частку (пай). В обґрунтування позову зазначила, що прийняла спадщину після смерті матері. Оскільки мати більше п'яти років проживала однією сім'єю з ОСОБА_5, то як спадкоємиця четвертої черги набула право на належну останньому земельну частку (пай), і, відповідно, позивачка теж набула таке право в порядку спадкування.

Рішенням Брусилівського районного суду Житомирської області від 12 грудня 2017 року у позові відмовлено.

В апеляційній скарзі представник ОСОБА_2 просить скасувати рішення і ухвалити нове рішення про задоволення позову. Апелянт посилається на невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм матеріального і процесуального права. Вказує, що позивач довела факт проживання ОСОБА_4 та ОСОБА_5 однією сім'єю більше п'яти років до часу відкриття спадщини, до складу спадщини входило право на земельну частку (пай).

Апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Встановлено, що ОСОБА_2 прийняла спадщину після смерті матері ОСОБА_4, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1.

Позивачка просить встановити факт проживання однією сім'єю ОСОБА_4 та ОСОБА_5, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 і не має інших спадкоємців, більше п'яти років до часу відкриття спадщини і вважає цей факт таким, що має юридичне значення і надасть їй можливість успадкувати успадковану її матір'ю належну ОСОБА_5 земельну частку (пай).

Відповідно до ст.1264 ЦК України особи, які проживали із спадкодавцем однією сім'єю не менше як п'ять років до часу відкриття спадщини, мають право на спадкування у четверту чергу.

Проте, як роз'яснено у п.1 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», у разі відкриття спадщини до 01 січня 2004 року застосовується чинне на той час законодавство, зокрема, відповідні правила ЦК УРСР, у тому числі щодо прийняття спадщини, кола спадкоємців за законом.

Нормами ЦК УРСР, які регулюють спірні правовідносини, не передбачено четвертої черги спадкування. Норми ЦК України на спірні правовідносини не поширюються.

Відповідно до ст.315 ЦПК України суд встановлює факти, які мають юридичне значення - від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб.

Факт проживання однією сім'єю ОСОБА_4 і ОСОБА_5 не має для ОСОБА_2 юридичного значення, оскільки не є підставою для спадкування ОСОБА_4 після смерті ОСОБА_5 і включення належних ОСОБА_5 майнових прав до складу спадщини після смерті ОСОБА_4

За таких обставин не підлягає задоволенню як вимога про встановлення факту, так і похідна від неї вимога про визнання права власності на земельну частку (пай). Підстави для скасування рішення відсутні.

Керуючись ст.ст.259, 268, 367, 368, 374, 375, 381 - 384, 389- 391 ЦПК України, суд

постановив:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 залишити без задоволення, а рішення Брусилівського районного суду Житомирської області від 12 грудня 2017 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуюча: Судді: