АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Апеляційне провадження Доповідач у суді апеляційної інстанції -
№ 22-ц/796/633/2018 БорисоваО.В.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 лютого 2018 року місто Київ

справа № 756/15371/15-ц

Апеляційний суд міста Києва в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого судді: Борисової О.В.

суддів: Ратнікової В.М., Гаращенка Д.Р.

за участю секретаря судового засідання - Волошина В.Р.

розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою представника позивача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 на ухвалу Оболонського районного суду міста Києва від 04 грудня 2017 року про залишення позовної заяви без розгляду, постановлену під головуванням судді Васалатія К.А., у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про поділ спільного майна подружжя,-

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 04 грудня 2017 року позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про поділ спільного майна подружжя залишено без розгляду.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду першої інстанції представник позивача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вказану ухвалу суду та передати справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Посилався на те, що ухвала суду першої інстанції постановлена з порушенням норм процесуального права.

На обґрунтування доводів апеляційної скарги вказував, що 04 грудня 2017 року він дійсно покинув судове засідання обурений поведінкою судді Васалатія К.А. щодо порушення процесуального права, при цьому зробив усну заяву про розгляд справи за його відсутності та про прийняте рішення повідомити його у встановлені строки та спосіб.

Зазначав, що у порушення ст.10 ЦПК України суд не сприяв здійсненню прав позивача на судовий захист.

Представник позивача в судовому засіданні апеляційного суду підтримав доводи апеляційної скарги та просив її задовольнити.

Відповідач проти апеляційної скарги заперечував та просив ухвалу суду першої інстанції у справі залишити без змін.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення осіб, які з'явилися у судове засідання, з'ясувавши обставини справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Постановляючи ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, суд першої інстанції виходив із того, що представник позивача під час судового засідання проголосив свою заяву про залишення зали судового засідання та небажання приймати участь у подальших судових засіданням, після чого покинув судове засідання, забравши особисті речі. А тому позовна заява ОСОБА_2 підлягає залишенню без розгляду на підставі п.9 ч.1 ст.207 ЦПК України.

Проте до такого висновку суд першої інстанції дійшов з порушенням норм процесуального права.

Як вбачається з матеріалів справи, зокрема із журналу судового засідання від 04 грудня 2017 року представник позивача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 о 10.13 год. заявив клопотання про розгляд справи за його відсутності, просив видати копію ухвали та паспорт, після чого покинув судове засідання.

Як свідчать матеріали справи особисто позивач не була присутня у судовому засіданні 04 грудня 2017 року.

Відповідно до п.9 ч.1 ст.207 ЦПК України, в редакції кодексу 2004 року, який був чинний на день постановлення оскаржуваної ухвали, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо позивач до закінчення розгляду справи покинув судове засідання і не подав до суду заяви про розгляд справи за його відсутності.

За змістом зазначеної норми це правило встановлене з метою недопущення зловживання позивачем своїми процесуальними правами.

Вказана норма має каральний характер, оскільки фактично є відмовою у розгляді справи за протиправну поведінку позивача, її можна застосовувати лише у випадках, коли зал залишає позивач особисто.

Для застосування цієї норми необхідні такі умови: позивач був присутній в судовому засіданні, зокрема, його особу було встановлено в підготовчій частині судового засідання; він залишив залу з власної ініціативи, не бажаючи брати участі в судовому засіданні; розгляд справи не було закінчено; судове засідання тривало; суд не надавав позивачеві дозволу залишити зали засідання та відсутні інші законні підстави для залишення засідання; позивач не подав заяви (усної чи письмової) про розгляд справи за його відсутністю.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов'язків особи чи при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, що пред'являється особі.

Постановляючи ухвалу про залишення позову без розгляду, суд першої інстанції не враховував, що положення пункту 9 частини 1 статті 207 ЦПК України можна застосовувати лише у випадках, коли залу судового засідання залишає позивач особисто. Якщо ж такі дії вчиняє представник, підстави для залишення заяви без розгляду відсутні.

Суд не повідомив позивача про те, що його представник вчинив такі дії, не з'ясував чи були вони узгодженні з позивачем, і залишивши позовну заяву без розгляду, порушив вимоги закону та права позивача.

При цьому представником позивача у судовому засіданні було заявлено усно про розгляд справи за його відсутності.

Однак, судом першої інстанції не було враховано вищевказане клопотання.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що висновок суду першої інстанції про наявність правових підстав для залишення позовної заяви ОСОБА_2 без розгляду на підставі п.9 ч.1 ст.207 ЦПК України не відповідає вимогам закону, а тому ухвала підлягає скасуванню, а справа направленню до суду першої інстанції для продовження розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.268, 367, 368, 374, 379, 381-383 ЦПК України Апеляційний суд міста Києва в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу представника позивача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 задовольнити.

Ухвалу Оболонського районного суду міста Києва від 04 грудня 2017 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину постанови зазначений строк обчислюється з дня складання повного тексту постанови.

Повний текст постанови складено 12 лютого 2018 року.

Головуючий:

Судді: