Долинський районний суд Кіровоградської області
Справа № 388/232/17
УХВАЛА

Іменем України

13.02.2018 м. Долинська

Долинський районний суд Кіровоградської області

у складі: головуючого судді Баранського Д.М.,

за участю секретаря Поліщук Т.І.,

розглянув у відкритому судовому засіданні, у приміщенні суду в м. Долинській заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом публічного акціонерного товариства комерційного банку «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

ВСТАНОВИВ:

У січні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з цією заявою про перегляд заочного рішення, посилаючись на те, що у грудні 2017 року за місцем роботи, а саме у бухгалтерії приватного підприємства «Госпсервіс» дізнався, що із заробітної плати проводиться утримання на підставі постанови про звернення стягнення на заробітну плату від 30 листопада 2017 року згідно з виконавчим листом виданим на підставі заочного рішення Долинського районного суду Кіровоградської області від 13 липня 2017 року.

ОСОБА_1 вважає рішення суду незаконним, необґрунтованим, що винесене передчасно, справа розглянута за відсутності відповідача, без повного зясування обставин справи.

Відповідно до довідки Новогригорівської Першої сільської ради Долинського району Кіровоградської області № 19 від 19 січня 2018 року ОСОБА_1 зареєстрований за адресою: вул. 30-чя Перемоги, 271, с. Новогригорівка Перша, Долинський район, Кіровоградська область, однак з 2008 року за цією адресою не проживає.

У звязку із вищезазначеним, ОСОБА_1 вважає, що не був повідомлений про місце та час розгляду справи.

ОСОБА_1 вказує, що кредитного договору із банком на суму 300 грн не укладав, що відображено у його заяві від 24 грудня 2012 року. Позивачем заявлено вимогу з пропущенням строку позовної давності.

Публічне акціонерне товариство комерційний банк «ПРИВАТБАНК» надіслало до суду відзив на заяву про перегляд заочного рішення. Зазначає, що відповідач належним чином повідомлявся про місце та час розгляду справи, а докази на які він посилається не мають істотного значення для справи, були предметом дослідження суду. Позовну давність не пропущено.

У судове засідання ОСОБА_1 не зявився, повідомлявся про місце та час розгляду справи, про причину неявки не повідомив, заяву про розгляд справи за його відсутності не надіслав.

Представник відповідача, ОСОБА_2 надіслав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності.

Представник публічного акціонерного товариства комерційного банку «ПРИВАТБАНК» у судове засідання не зявився, про причину неявки не повідомив.

Суд, дослідивши матеріали справи та підстави заяви про скасування заочного рішення, дійшов до такого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Судом установлено, що заочним рішенням Долинського районного суду Кіровоградської області від 13 липня 2017 року стягнуто з ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь публічного акціонерного товариства комерційного банку «ПРИВАТБАНК» заборгованість за кредитним договором від 24 грудня 2012 року, що станом на 31 січня 2017 року становить 19291,77 грн; а також 1487,10 грн понесених судових витрат (а. с. 50-52).

Проведення заочного розгляду справи можливе лише у разі наявності умов, визначених у ст. 224 ЦПК України (у редакції до внесення змін Законом України від 3 жовтня 2017 року N 2147-VIII). Законодавець встановив, що у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або якщо зазначені ним причини визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Таким чином, для ухвалення судом заочного рішення необхідно такі умови: неявка відповідача в судове засідання; належне повідомлення відповідача про час і місце судового засідання; відсутність поважних причин неявки відповідача; відсутність клопотання відповідача про розгляд справи за його відсутності; відсутність заперечень позивача проти заочного розгляду справи. Лише за наявності всіх п'яти умов суд може провести заочний розгляд справи.

За змістом ч. 5 ст. 74 ЦПК України (у редакції до внесення змін Законом України від 3 жовтня 2017 року N 2147-VIII) судова повістка разом із розпискою, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається поштою рекомендованим листом із повідомленням або через кур'єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншою особою, яка бере участь у справі. Стороні чи її представникові за їх згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам цивільного процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку. У разі ненадання особами, які беруть участь у справі, інформації щодо їх адреси, судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. У разі відсутності осіб, які беруть участь у справі, за такою адресою, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином.

Отже, судові повістки надсилаються фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. При цьому у разі відсутності осіб, які беруть участь у справі, за такою адресою, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином.

З матеріалів справи видно, що відповідач ОСОБА_1 зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2 (а. с. 44).

Згідно з довідкою Новогригорівської Першої сільської ради Долинського району Кіровоградської області № 19 від 19 січня 2018 року, ОСОБА_1 зареєстрований за адресою: вул. 30-чя Перемоги, 271, с. Новогригорівка Перша, Долинський район, Кіровоградська область, однак не проживає за цією адресою з 2008 року (а. с. 62).

Про адресу місця проживання ОСОБА_1 за вищезазначеною адресою зазначено позивачем у поданому позові.

Саме на адресу місця реєстрації ОСОБА_1 судом надсилались судові повістки у цій справі, що були повернені на адресу суду з відміткою організації поштового звязку про те, що адресат за цією адресою не проживає.

Отже, ОСОБА_1 повідомлявся про місце та час розгляду справи згідно з вимогами Закону, а саме ч. 5 ст. 74 ЦПК України (у редакції до внесення змін Законом України від 3 жовтня 2017 року N 2147-VIII), тобто належним чином.

Частиною 2 ст. 77 ЦПК України (у редакції до внесення змін Законом України від 3 жовтня 2017 року N 2147-VIII) передбачено, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з'явилися в судове засідання без поважних причин.

У цій справі відповідач ОСОБА_1 не зявився у судове засідання та не повідомив про причину неявки, заяву про розгляд справи за його відсутності не надіслав.

Представник публічного акціонерного товариства комерційного банку «ПРИВАТБАНК» надіслав до суду заяву про те, що не заперечує проти винесення заочного рішення у цій справі.

Таким чином, суд установив у сукупності всі підстави для можливості проведення заочного розгляду цивільної справи та постановлення у справі заочного рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 ЦПК України (у редакції до внесення змін Законом України від 3 жовтня 2017 року N 2147-VIII) суд відкладає розгляд справи в межах строків, встановлених статтею 157 цього Кодексу, у разі: неявки в судове засідання однієї із сторін або будь-кого з інших осіб, які беруть участь у справі, про яких нема відомостей, що їм вручені судові повістки; першої неявки в судове засідання сторони або будь-кого з інших осіб, які беруть участь у справі, оповіщених у встановленому порядку про час і місце судового розгляду, якщо вони повідомили про причини неявки, які судом визнано поважними; першої неявки без поважних причин належним чином повідомленого позивача в судове засідання або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності; якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

Отже, суд не має підстав для відкладення розгляду цивільної справи у разі неявки в судове засідання відповідача повідомленого належним чином про час та місце розгляду справи, який не повідомив про причину неявки або коли причини неявки судом визнано неповажними. Вказане узгоджується з ч. 1 ст. 224 ЦПК України (у редакції до внесення змін Законом України від 3 жовтня 2017 року N 2147-VIII).

Згідно з ч. 4 ст. 169 ЦПК України (у редакції до внесення змін Законом України від 3 жовтня 2017 року N 2147-VIII) у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

Аналізуючи зміст п. 2 ч. 1 та ч. 4 ст. 169 ЦПК України (у редакції до внесення змін Законом України від 3 жовтня 2017 року N 2147-VIII) слід дійти висновку, що у разі повторної неявки відповідача оповіщеного у встановленому порядку про час і місце судового розгляду, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення) незалежно від поважності причин неявки відповідача.

Відповідно до ст. 228 ЦПК України (у редакції до внесення змін Законом України від 3 жовтня 2017 року N 2147-VIII) заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Згідно вищевказаного правила, суд може скасувати заочне рішення за наявності одночасно двох умов: неявки відповідача в судове засідання та не повідомлення про причини неявки з поважних причин; докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

З надісланої ОСОБА_1 заяви про перегляд заочного рішення, а також доданих до неї матеріалів не вбачається будь-яких даних та доказів, що мають істотне значення для правильного вирішення справи, доказів неявки у судове засідання з поважних причин не надано, а відтак відсутні умови, що дають суду підстави скасувати заочне рішення.

Доводи відповідача у заяві про перегляд заочного рішення були предметом дослідження суду, що відображено в ухваленому судом рішенні. Заяву про застосування позовної давності відповідач має право подати до виходу суду до нарадчої кімнати для ухвалення рішення, а не на стадії перегляду заочного рішення. Окрім цього заява про застосування позовної давності не є доказом у розумінні ст. 57 ЦПК України (у редакції до внесення змін Законом України від 3 жовтня 2017 року N 2147-VIII).

Слід зазначити, що матеріали цивільної справи не містять інформації про дату отримання ОСОБА_1 копії заочного рішення суду від 13 липня 2017 року, а тому строк звернення із заявою про перегляд заочного рішення не пропущений.

Відповідно до вищезазначеного, заява ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення є необґрунтованою та не підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись статтями 286-289 ЦПК України суд,

ПОСТАНОВИВ:

Залишити без задоволення заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом публічного акціонерного товариства комерційного банку «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Розяснити ОСОБА_1, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_3