Справа № 360/409/16-ц Головуючий у І інстанції Міланіч А. М.
Провадження № 22-ц/780/444/18 Доповідач у 2 інстанції Коцюрба О. П.
Категорія 33 01.02.2018
ПОСТАНОВА

Іменем України

01 лютого 2018 року колегія суддів судової палати в цивільних справах Апеляційного суду Київської області в складі :

Головуючого - Коцюрби О.П.,

Суддів - Сержанюка А.С., Журби С.В.,

При секретарі - Вергелес О.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Бородянського районного суду Київської області від 31 жовтня 2017 року у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2, третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Євробуд» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди.

Заслухавши доповідь судді Апеляційного суду, пояснення сторін, вивчивши матеріали цивільної справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів, -

ВСТАНОВИЛА:

Позивач звернувся до Бородянського районного суду Київської області з вказаним позовом, мотивуючи свої вимоги тим, що йому на праві приватної власності належить квартира АДРЕСА_3.

08 листопада 2015 року зазначену квартиру було залито водою з квартири № 134 у вказаному будинку, що розташована поверхом вище над його квартирою, яка являється власністю ОСОБА_2

Після залиття квартири, він звернувся до керівника надавача послуг ТОВ «Євробуд» з вимогою скласти комісію, зафіксувати та підтвердити факт залиття його квартири з вини відповідача.

09 листопада 2015 року комісією у складі: директора ТОВ «Євробуд», начальника фінансового відділу ТОВ «Євробуд», слюсаря-сантехніка, представників організації, яка відповідно до укладеного договору обслуговує внутрішньобудинкові системи холодного водопостачання, його /ОСОБА_3./, ОСОБА_2, та власника квартири № 128, що у зазначеному будинку, було складено акт про залиття квартири № 127 за вказаною адресою, яким комісія встановила, зафіксувала та підтвердила той факт, що 08 листопада 2015 року, приблизно о 15 годині 40 хвилин сталося затоплення його квартири з верхнього поверху квартири № 134 за зазначеною адресою, що призвело до пошкодження квартири АДРЕСА_1, а саме: коридора - волога стіна розміром 0,5 м х 0,5 м, змоклі багети по стелі, замоклі 4 кути по коридору, ванної кімнати - на стелі наявні сліди затоплення розмірами, згідно технічного паспорту, мокрі 2 стіни, що з правої сторони при вході у ванну кімнату, які оздоблені кахлем, кімнати кухні - мокра смуга на стелі на стику між стиковими плитами, розмірами 2,5 м х 2,5 м, справа від входу до кухні є вологі плями на стіні, розмірами 1,5 м х 1,5 м, та прилеглої до неї стіни 1,5 м х 1,5 м, кімнати відпочинку - на стелі наявні вологі плями, розміром 2,5 м х 2,5 м, мокра смуга між стиковими плитами: три стіни зліва від входу до кімнати наявні сліди від затоплення, вологі плями, розмірами 2,0 м х 2,0 м однієї, 2,0 м х 2,0 м другої стіни та 2,0 м х 2,0 м третьої стіни.

Згідно звіту про незалежну оцінку та висновку № 16-12/15 про розмір матеріального збитку від 16 грудня 2015 року, складеними оцінювачем ПП «Пліч-Опліч», за його замовленням, розмір матеріального збитку, завданого йому, як власнику квартири АДРЕСА_1 внаслідок залиття його квартири, становить 43 285,1 грн. з врахуванням ПДВ.

Так як залиття його квартири відбулося з квартири, яка належить на праві власності ОСОБА_2, то позивач вважає, що остання повинна нести відповідальність за свою власність, вживати всіх необхідних заходів, спрямованих на запобігання виникнення будь-яких обставин, що можуть спричинити негативні наслідки.

Також, позивач вважає, що через пошкодження належної йому на праві власності квартири, він зазнав моральної шкоди, що виразилась у переживаннях та стражданнях з приводу того, що особа, яка пошкодила його майно та повинна відповідати за свої дії, тривалий час добровільно не відшкодовує заподіяні нею матеріальні збитки, не проводить ремонтно-відновлювальні роботи, хвилювання та думки про те, як відновити квартиру, тримали його у постійній нервовій та психологічній напрузі, що вплинуло на відносини в сім»ї та на роботі, залиття квартири створило для нього дискомфорт, він постійно відчуває у квартирі сирість, вологу та запах плісняви, крім того квартира, яку було затоплено, являється його єдиним житлом, де проживає не лише він, а і вся його сім»я, яка не може вільно користуватись цим майном, спостерігаючи за змінами в інтер»єрі квартири після затоплення, у нього погіршується настрій, що призводить до психічного розладу та нервових переживань, багато часу було витрачено на поїздки до оцінювача, надавача послуг та суду, що спричинило ряд незручностей та проблем, марно згаяний час, який міг би бути витрачений на сім»ю та роботу, також у нього немає фінансової можливості здійснити відновлювальний ремонт у квартирі самостійно.

Тому, позивач просив стягнути з ОСОБА_2 на свою користь 43 285, 01 грн. за заподіяну матеріальну шкоду внаслідок залиття його квартири та 50 000 грн., за заподіяну йому моральну шкоду.

Рішенням Бородянського районного суду Київської області від 31 жовтня 2017 року позовні вимоги ОСОБА_3 задоволено частково.

Не погоджуючись з вказаним рішенням, ОСОБА_2 оскаржила його в апеляційному порядку. В апеляційній скарзі просила, скасувати рішення Бородянського районного суду Київської області від 31 жовтня 2017 року, ухвалити у справі нове рішення про відмову ОСОБА_3 в задоволенні позовних вимог. Зазначила, що рішення Бородянського районного суду Київської області від 31 жовтня 2010 року ухвалене з порушенням норм матеріального і процесуального права.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення Бородянського районного суду Київської області від 31 жовтня 2017 року, в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга ОСОБА_2 підлягає частковому задоволенню, а рішення Бородянського районного суду Київської області від 31 жовтня 2017 року в частині стягнення з відповідача на користь позивача витрат на проведення будівельно-технічної експертизи скасуванню, з прийняттям в цій частині нової постанови про відмову в стягненні цих витрат. В рещті, рішення суду першої інстанції є законним, тому його слід залишити без змін з наступних підстав.

Відповідно до вимог ст. 213 ЦПК України рішення суду повинно бути законним і обгрунтованим.

Законним є рішення, яким суд виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно з законом.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з"ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Вказаним вимогам закону, рішення Бородянського районного суду Київської області від 31 жовтня 2017 року в повній мірі не відповідає.

Судом встановлено, що позивачу на праві приватної власності належить однокімнатна квартира № АДРЕСА_2

Як вбачається з копії акту про залиття, аварію, що трапилась на системі холодного водопостачання від 09 листопада 2015 року, складеного комісією у складі: голови комісії - надавача послуг, директора ТОВ «Євробуд» ОСОБА_4, начальника фінансового відділу ОСОБА_5, слюсаря-сантехніка ОСОБА_6, представників організації, яка відповідно до укладеного договору обслуговує внутрішньобудинкові системи холодного постачання, власників квартири № 127 - ОСОБА_3 та квартири № 134, що у будинку за вказаною адресою - ОСОБА_2, мешканця квартири № 128 зазначеного будинку ОСОБА_7, 08 листопада 2015 року (приблизно о 15 годині 40 хвилин) у будинку АДРЕСА_2 сталося затоплення квартири № 127 з верхнього поверху з квартири № 134. Таке затоплення призвело до наступних наслідків та пошкоджень: коридор - волога стіна розміром 0,5 м х 0,5 м, змоклі багети по стелі, замоклі 4 кути по коридору; ванна кімната - на стелі наявні сліди затоплення розмірами, згідно технічного паспорту, мокрі 2 стіни, що з правої сторони при вході у ванну кімнату, які оздоблені кахлем; кімната кухні - мокра смуга на стелі на стику між стиковими плитами, розмірами 2,5 м х 2,5 м, справа від входу до кухні є вологі плями на стіні, розмірами 1,5 м х 1,5 м, та прилеглої до неї стіни 1,5 м х 1,5 м; кімната відпочинку - на стелі наявні вологі плями, розмірами 2,5 м х 2,5 м, мокра смуга між стиковими плитами: три стіни зліва від входу до кімнати наявні сліди від затоплення, вологі плями, розмірами 2,0 м х 2,0 м однієї, 2,0 м х 2,0 м другої стіни та 2,0 м х 2,0 м третьої стіни. Причиною залиття квартири позивача, встановленою комісією, що також підтверджується показами допитаного в якості свідка слюсаря-сантехніка ОСОБА_6, та визнається сторонами, є пошкодження на різьбі заглушки фільтру грубого очищення води встановленого на трубі подачі холодного водопостачання за краном у ванній кімнаті, в квартирі АДРЕСА_2.

Згідно з п. 2.3.6, 2.3.7 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 (далі - Правил), у разі залиття квартири складається відповідний акт. Типова форма цього акту міститься у додатку № 4 до Правил. Технічне обслуговування внутрішньо будинкових систем тепло-, водопостачання, водовідведення і зливової каналізації та витрати на виконання цих робіт здійснюються відповідно до законодавства. Точкою розподілу зовнішніх і внутрішніх комунікацій (якщо інше не визначено договором) для водопроводу, газопроводу, тепломережі є вентиль або трійник біля будівлі.

Частиною 1 ст. 151 ЖК України передбачено, що громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов'язані забезпечувати його схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт.

В до п. 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених Постановою Кабінету Міністрів від 08 жовтня 1992 року № 572 із змінами, внесеними Постановою КМУ від 24 січня 2006 року № 45 вказано, що власники квартир, а також наймачі, орендарі зобов'язані використовувати приміщення житлових будинків згідно їх призначення, зобов'язані дбати про стан санітарно-технічних приладів, утримувати їх у належному стані, не допускати виконання робіт та інших дій, що викликають псування приміщень, приладів та обладнання будинку, порушують умови проживання громадян.

За правилами ч.2 ст. 382 ЦК України, усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку. Спільним майном багатоквартирного будинку є приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб усіх співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташований багатоквартирний будинок та його прибудинкова територія, у разі державної реєстрації таких прав.

Виходячи з приписів п. 7 ч.1 ст. 1 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» в редакції від 06 липня 2016 року, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин, управитель багатоквартирного будинку (далі - управитель) - фізична особа - підприємець або юридична особа - суб'єкт підприємницької діяльності, яка за договором із співвласниками забезпечує належне утримання та ремонт спільного майна багатоквартирного будинку і прибудинкової території та належні умови проживання і задоволення господарсько-побутових потреб.

Відповідно до п.7,9 ч. 1 ст. 7 вказаного Закону, співвласники багатоквартирного будинку зобов»язані відшкодовувати збитки, завдані майну інших співвласників та спільному майну багатоквартирного будинку; забезпечувати поточний огляд і періодичне обстеження прийнятого в експлуатацію в установленому законодавством порядку багатоквартирного будинку протягом усього життєвого циклу будинку та нести відповідальність за неналежну експлуатацію згідно із законом.

Згідно акту прийому-передачі об»єкту інвестування від 26 вересня 2013 року, який було складено забудовником - ТОВ «Євробуд» та довірителем - відповідачкою ОСОБА_2, при передачі останній об»єкту інвестування - квартири АДРЕСА_3 на цьому об»єкті інвестування забудовником було виконано роботи по холодному водопостачанню, а саме забезпечено подачу води до лічильників холодної води без розведення до сантехнічних приладів, установлено лічильник холодної води.

Як вбачається з матеріалів справи , між експлуатаційною організацією ТОВ «Євробуд» і власником квартири № 134 за вищевказаною адресою - ОСОБА_2 було укладено договір про проведення розрахунків за водопостачання та водовідведення за показниками квартирних приладів обліку споживання холодної води від 15 листопада 2013 року, і згідно п. 11 Договору встановлено, що експлуатаційна організація має право здійснювати контроль за належною експлуатацією квартирних приладів обліку споживання холодної води шляхом проведення огляду технічного стану обладнання у споживача та перевірки показників зазначених приладів один раз на місяць. Відповідно до п. 16 Договору споживач самостійно встановлює внутрішні системи каналізації та водопроводу. Відповідно до п.20,21 Договору, експлуатаційна організація не несе відповідальності за недоліки в роботі квартирних приладів обліку споживання холодної води, якщо вони виникли з вини самого споживача, або внаслідок браку підприємства - виробника; за самостійне переобладнання, встановлення, використання не за призначенням водопроводу і каналізації внутрішніх систем, виконаних споживачем, експлуатаційна організація відповідальності не несе.

Аналізуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з думкою Бородянського районного суду Київської області про те, що відповідальність за майно, що знаходиться у квартирі багатоквартирного будинку, в тому числі і водопровідне обладнання, несе власник такої квартири, а оскільки до залиття квартири позивача призвело пошкодження на різьбі заглушки фільтру грубого очищення води, встановленого у ванній кімнаті в квартирі відповідачки, що, в свою чергу, є наслідком недбалого відношення останньої до утримання сантехнічних приладів у цій квартирі, то саме ОСОБА_2 є винною у заподіянні позивачу шкоди, спричиненої залиттям його квартири 08 листопада 2015 року.

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Відповідно до ст. 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

З висновку експерта Київського науково-дослідного інституту судових експертиз № 10286/16-43 від 31 серпня 2017 року за результатами проведення будівельно-технічної експертизи по даній справі вбачається, що, вартість ремонтно-будівельних робіт, які потрібно провести у квартирі АДРЕСА_4 для усунення пошкоджень від залиття, яке сталося 08 листопада 2015 року, як зазначено у вказаному Акті про залиття, аварію, що трапилась на системі холодного водопостачання від 09 листопада 2015 року, на час складання висновку становить 11 497,67 грн.

Враховуючи те, що майнова шкода була спричинена позивачу внаслідок залиття належної йому квартири з вини відповідача, у добровільному порядку остання до цього часу збитки не відшкодувала, крім того, ОСОБА_2 не надано суду належних доказів того, що шкоду заподіяно позивачу не з її вини, колегія судді підтримує висновок Бородянського районного суду Київської області про часткове задоволення позовних вимог ОСОБА_3 в частині стягнення з ОСОБА_2 на його користь 11 497,61 грн. на відшкодування завданої йому майнової шкоди.

Також, колегія суддів погоджується з висновком Бородянського районного суду Київської області про відмову ОСОБА_3 в задоволенні позовних вимог в частині стягнення з з ОСОБА_2 на його користь заподіяної моральної шкоди, так як позивачем не надано суду належних та допустимих доказів щодо заподіяння йому такої шкоди.

Колегія суддів вважає помилковим висновок суду першої інстанції про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 4 404 грн. на відшкодування витрат по оплаті судової будівельно-технічної експертизи, так як ОСОБА_2 надано суду квитанції № 26 від 09 серпня 2016 року про оплату відповідачем таких витрат, в зв'язку з чим, рішення Бородянського районного суду Київської області від 31 жовтня 2017 року в цій частині необхідно скасувати, та ухвалити у справі в цій частині нове рішення про відмову ОСОБА_3 в стягненні з ОСОБА_8 на його користь витрат по оплаті судової будівельно-технічної експертизи.

В решті, рішення Бородянського районного суду Київської області від 31 жовтня 2017 року є правильним та законним, тому його слід залишити без змін.

За таких обставин, апеляційна скарга ОСОБА_2 підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 376, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити частково.

Рішення Бородянського районного суду Київської області від 31 жовтня 2017 року в частині стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 витрат по оплаті судової будівельно-технічної експертизи в сумі 4 404 грн. скасувати.

Прийняти у справі в цій частині нову постанову про відмову в стягненні з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 витрат по оплаті судової будівельно-технічної експертизи.

В решті, рішення Бородянського районного суду Київської області від 31 серпня 2017 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий:

Судді: