ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/1336/18
У Х В А Л А

"19" лютого 2018 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Трусової Т.О. з секретарем судового засідання Расуловою А.А. за участі: позивача ОСОБА_2, її представника ОСОБА_3, відповідача ОСОБА_4, його представника ОСОБА_5, проводячи підготовче судове засідання у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про поділ спільного майна подружжя,

В С Т А Н О В И В:

У липні 2017 р. ОСОБА_2 (далі по тексту - ОСОБА_2, позивач) звернулася до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_4 (далі по тексту - ОСОБА_4, відповідач) про поділ спільного майна подружжя, а саме: земельної ділянки, розташованої у Вінницькому районі Вінницької області; земельної ділянки, розташованої у Жмеринському районі Вінницької області; ? частини квартири, розташованої у м. Знам'янка Кіровоградської області; автомобіля; грошових вкладів в банківських установах.

В підготовчому судовому засіданні виявилося, що заяву було прийнято з порушенням правил підсудності, у зв'язку з чим позивач та її представник заявили клопотання про передачу справи до Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області.

Вивчивши матеріали цивільної справи та заслухавши учасників справи, суд вважає клопотання обґрунтованим з таких підстав.

Відповідно до положень підпункту 9 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України, викладеного в новій редакції Законом України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» від 03.10.2017 № 2147-VIII, що набрав чинності з 15.12.2017 (далі по тексту - ЦПК України), справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

За правилом, встановленим частиною першою статті 30 ЦПК України, позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред'являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов'язані між собою вимоги пред'явлені одночасно щодо декількох об'єктів нерухомого майна, спір розглядаються за місцезнаходженням об'єкта, вартість якого є найвищою.

Аналогічне правило було закріплене у частині першій статті 114 ЦПК України в редакції Закону № 1618 - IV від 18.03.2004.

Судом встановлено, що позов було подано до Дарницького районного суду м. Києва за загальним правилом підсудності (стаття 109 ЦПК України 2004 р.) за зареєстрованим місцем проживання відповідача ОСОБА_4

Водночас з огляду на предмет позову та заявлені вимоги наявні підстави вважати, що позов виник із приводу нерухомого майна, а отже в цьому випадку повинно діяти правило виключної підсудності.

З матеріалів цивільної справи та пояснень учасників справи в суді вбачається, що частина квартири у м. Знам'янка Кіровоградської області відповідачу не належить і ніколи не належала, тобто вказаний об'єкт помилково віднесено до об'єктів права спільної сумісної власності, а вартість земельної ділянки, розташованої у Вінницькому районі Вінницької області, не визначена.

За приписом пункту 1 частини першої статті 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, зокрема, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Отже з урахуванням вищенаведених положень процесуального закону суд вбачає підстави для передачі справи за територіальною юрисдикцією (підсудністю) до Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області, де знаходиться найбільша за площею із заявлених до поділу земельних ділянок.

Керуючись статтями 30, 31, 258-261, 272, 273, 353, підпунктами 9, 11 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про поділ спільного майна подружжя передати за територіальною юрисдикцією (підсудністю) до Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області.

Роз'яснити позивачеві, що передача справи до іншого суду здійснюється не пізніше п'яти днів після закінчення строку на оскарження ухвали суду, а в разі подання скарги не пізніше п'яти днів після залишення її без задоволення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя: