Справа № 446/2019/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

02.02.2018 року м.Кам"янка-Бузька Кам'янка-Бузький районний суд Львівської області

в складі: головуючого - судді Котормус Т. І.

за участі секретаря судового засідання Карпа Г.М.;

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кам'янка-Бузька цивільну справу № 446/2019/17 за позовною заявою ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 до ОСОБА_4 сільської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

27 листопада 2017 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 до ОСОБА_4 сільської ради про визначення додаткового строку для подання заяви для прийняття спадщини.

02.02.2018р. позивачі через канцелярію суду подали заяву про уточнення позовних вимог.

В обґрунтування заявлених вимог з врахуванням уточненої позовної заяви від 02.02.2018 р. позивачі посилаються на те, що після смерті їх батька ОСОБА_5, який помер 06 травня 2010 р., відкрилась спадщина до складу якої входить право померлого на земельні ділянки площею 2,3001 га, площею 0,2500 га та 0,2545 га, що розташовані на території ОСОБА_4 сільської ради Кам'янка-Бузького району Львівської області. Також після смерті їх матері ОСОБА_6, яка померла 16 листопада 2012 р,. відкрилась спадщина на належну померлій за життя земельну ділянку площею 3,5475 га, що розташована на території ОСОБА_4 сільської ради Кам'янка-Бузького району Львівської області.Як спадкоємці за заповітами своїх батьків позивачі мають намір прийняти спадщину. Оскільки вони не були обізнані з наявністю заповітів батьків, вони пропустили визначений законом строк для подання відповідної заяви до нотаріальної контори, а тому змушені звернутись до суду.

В судове засідання позивачі ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 не прибули, через канцелярію суду подали заяву про розгляд справи в їх відсутність, позовні вимоги згідно з заявою про уточнення позовних вимог підтримали, просили позов задовольнити.

Представник відповідача ОСОБА_4 сільської ради Кам'янка-Бузького району Львівської області в судове засідання не прибув, хоча налужним чином був повідомлений про час та місце розгляду справи, причин неявки не повідомив, відзиву на позов не подав.

З огляду на зазначені обставини, ухвалою суду від 02.02.2018р. ухвалено проводити заочний розгляд даної цивільної справи.

Дослідивши матеріали цивільної справи у їх сукупності та взаємозвязку, суд встановив наступні обставини справи та відповідні до них правовідносини.

Відповідно до свідоцтва про смерть серії І-СГ № 212056 від 07.05.2010 р., 06 травня 2010 р. помер ОСОБА_5 (а.с.14).

Після смерті ОСОБА_5 залишилось спадкове майно у виді земельної ділянки площею 0,2545 га, що розташована на території ОСОБА_4 сільської ради Кам'янка-Бузького району Львівської області, що стверджується Державним актом серії ЯА № 869100 від 24.02.2006 р.) (а.с. 18), земельної ділянки площею 0,2500 га , що розташована на території ОСОБА_4 сільської ради Кам'янка-Бузького району Львівської області, що стверджується Державним актом серії ЯА № 869099 від 24.02.2006 р.) (а.с. 19) та земельної ділянки площею 2,3001 га, що розташована на території ОСОБА_4 сільської ради Кам'янка-Бузького району Львівської області, що стверджується Державним актом серії ЛВ № 076486 від 20.08.2004 р.) (а.с. 20).

За життя ОСОБА_5 склав заповіт, який був посвідчений 01.12.2004 р. секретарем Полоничівської сільської ради Кам'янка-Бузького району Львівської області, яким на випадок своєї смерті розпорядився так, що все своє майно де б воно не було і зчого б воно не складалось заповів в рівних частинах своїм дітям ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3

Згідно з свідоцтвом про смерть серії І-СГ № 290276 від 16.11.2012р., 16 листопада 2012 р. померла ОСОБА_6 (а.с.15).

Після смерті ОСОБА_6 залишилось спадкове майно у виді земельної ділянки площею 3,5475 га, що розташована на території ОСОБА_4 сільської ради Кам'янка-Бузького району Львівської області, що стверджується Державним актом серії ЛВ № 076487 від 20.08.2004 р.) (а.с. 21).

За життя ОСОБА_6 склала заповіт, який був посвідчений 01.12.2004 р. секретарем Полоничівської сільської ради Кам'янка-Бузького району Львівської області, яким на випадок своєї смерті розпорядилась так, що все своє майно де б воно не було і зчого б воно не складалось заповіла в рівних частинах своїм дітям ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3

Як видно з листа-відповіді № 2220/01-16 та № 2221/01-16 від 13.10.2017 р. Кам'янка-Бузької нотаріальної контори, спадкова справа після смерті ОСОБА_5 який помер 06 травня 2010 р. та після смерті ОСОБА_7, яка померла 16.11.2012 р. заведена не може бути в звязку з пропущеним шестимісячним строком для прийняття спадщини.

Відтак, даний спір виник щодо визначення позивачам додаткового строку для прийняття спадщини після смерті їх батьків.

Оцінивши зібрані по справі докази та норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов до висновку, що позивачі ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 пропустили строк для прийняття спадщини з поважних причин в зрахуванням наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (ч. 2 ст. 1220 ЦК України).

Частина 3 ст. 1272 ЦК України визначає, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Пленум Верховного Суду України у п. 24 своєї Постанови №7 від 30.05.2008р. "Про судову практику у справах про спадкування" зазначив, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Досліджуючи поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини позивачем, судом встановлено наступне.

Факт відсутності заяви позивачів про прийняття спадщини поданої до нотаріальної контори протягом шести місяців після смерті ОСОБА_5 та ОСОБА_6, а також те, що позивачі ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 на час відкриття спадщини не проживали разом із спадкодавцями, свідчать про те, що позивачі не вчинили необхідних дій для прийняття спадщини.

Разом з тим, як встановлено судом, позивачі не були обізнані про наявність заповітів, посвідчених ОСОБА_5 та ОСОБА_6, на їх користь.

Вказану обставину суд визнає поважною причиною пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, а тому позичам потрібно визначити додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Наведене відповідає правовій позиції Верховного Суду України, висловленій у постанові від 6 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17, згідно з якою необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, а у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Відтак, суд дійшов до висновку про необхідність визначення позивачам додаткового строку для прийняття спадщини, який слід визначити строком на два місяці.

На підставі ст. ст. 1220, 1270, 1272 ЦК України, ст. ст.10, 12, 13, 259, 263-265, 268, 280-282 Цивільного процесуального кодексу України,

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 до ОСОБА_4 сільської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 (25.09.1960 р.н.), ОСОБА_2 (03.08.1954 р.н.), ОСОБА_3 (02.03.1952 р.н.) додатковий двохмісячний строк, з моменту набрання рішенням суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5., який помер 06 травня 2010 р.

Визначити ОСОБА_1 (25.09.1960 р.н.), ОСОБА_2 (03.08.1954 р.н.), ОСОБА_3 (02.03.1952 р.н.) додатковий двохмісячний строк, з моменту набрання рішенням суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_6, яка померла 16 листопада 2012 р.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя Т.І.Котормус