Справа № 214/5314/17
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

28 лютого 2018 року м. Кривий Ріг

Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді Євтушенка О.І.,

секретар судового засідання - Бєлікова О.А.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу № 214/5314/17

за позовною заявою ОСОБА_1

до Державного підприємства «СЕТАМ», Саксаганського відділу державної виконавчої служби м. Кривий Ріг Головного територіального управління юстиції в Дніпропетровській області,

треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_3, Публічне акціонерне товариство «Укрсоцбанк»,

про визнання недійсним та скасування протоколу про проведення електронних торгів з реалізації предмету іпотеки, акту про реалізацію предмету іпотеки, свідоцтва про право власності на нерухоме майно, -

Представники сторін:

від відповідача ДП «СЕТАМ» - Козмінська М.В.,

від відповідача Саксаганського ВДВС м. Кривий Ріг ГТУЮ в Дніпропетровській області - Новікова О.О., Бубернак Т.В.,

від третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ПАТ «Укрсоцбанк» - Бугайова Ю.А.,

За участю:

позивача - ОСОБА_1,

представника відповідача Саксаганського ВДВС м. Кривий Ріг ГТУЮ в Дніпропетровській області - Бубернак Т.В.,

третьої особи - ОСОБА_3,

представника третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ПАТ «Укрсоцбанк» - Бугайової Ю.А.,

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою 18.09.2017 року, в подальшому уточнивши вимоги (а.с.32-33), просив суд:визнати недійсними та скасувати протокол проведення електронних торгів від 17.07.2017 року за № 272337; акт про реалізацію предмету іпотеки ВП № 51734107 від 21.08.2017 року; свідоцтво про право власності на двокімнатну квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1, реєстраційний № 1408, бланк НМТ 161151, видане 19.09.2017 року, видавник - приватний нотаріус Криворізького міського нотаріального округу Кульбіда Є.М.; стягнути з відповідачів на його користь витрати по сплаті судового збору в сумі 673,60 грн.

Пред'явлені вимоги мотивовано тим, що 04.04.2008 року між ним та ПАТ «Укрсоцбанк» було укладено кредитний договір №131/08-КВ/004, за умовами якого він отримав кредит в розмірі 35 000 доларів США для придбання нерухомості - квартири АДРЕСА_1. В рахунок забезпечення виконання зобов'язань за кредитним договором, 04.04.2008 року між ним та ПАТ «Укрсоцбанк» було укладено договір іпотеки №131/08-КЗ/004, за яким предметом іпотеки виступало вказане житлове приміщення. У зв'язку з різким коливанням курсу долару США на валютному ринку України, знецінення національної валюти, він втратив частину своїх доходів та не зміг в обумовлені договором строки виконувати свої кредитні зобов'язання, а тому неодноразово звертався до ПАТ «Укрсоцбанк» з метою врегулювання ситуації та розгляду варіантів погашення заборгованості. Придбана ним за кредитні кошти квартира є єдиним об'єктом нерухомості, який є у нього у власності та використовується ним як місце проживання, де він також значиться зареєстрованим.

17.07.2017 року ДП «СЕТАМ» організовано проведення електронних торгів, із виставленням лоту № 222094 - предмет іпотеки - квартира АДРЕСА_1. Відповідно до протоколу №272337 за результатами проведення електронних торгів переможцем став ОСОБА_3 Про день проведення торгів та початкову ціну лоту він не був повідомлений, тим самим позбавлений можливості прийняти участь в торгах та залучити до них потенційних покупців. 21.08.2017 року державним виконавцем Саксаганського ВДВС м. Кривий Ріг ГТУЮ в Дніпропетровській області видано акт про реалізацію предмету іпотеки в рамках ВП № 51734107. Жодних повідомлень про результати визначення вартості чи оцінки майна він не отримував, тим самим був позбавлений можливості оскаржити висновок оцінювача, в результаті чого іпотечне майно реалізоване за заниженою ціною, що не відповідає дійсній вартості. В результаті цього позивач вважає, що він недоотримав грошові кошти від реалізації нерухомості, оскільки вони будуть перераховані кредитору в меншій сумі, ніж він міг розраховувати. Вказані вище обставини в своїй сукупності він розцінює як свідчення допущення істотних порушень процедури проведення торгів та його прав, інтересів.

Відповідно до п.9 Перехідних положень ЦПК України (в редакції від 03.10.2017 року, яка набрала чинності 15.12.2017 року), справи в суді першої інстанції, провадження в яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Враховуючи характер та предмет спору суд розглядає справу в порядку загального позовного провадження.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 підтримав пред'явлені ним вимоги, неодноразово акцентуючи увагу суду не неправомірності реалізації предмету іпотеки - квартири, яка є єдиним та постійним місцем його реєстрації та проживання, а відтак не могла бути реалізованою в силу дії мораторію відповідно до Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті».

13.12.2017 року в порядку ст.128 ЦПК України (в редакції, діючій станом на 13.12.2017 року) представником відповідача Саксаганського ВДВС м. Кривий Ріг ГТУЮ в Дніпропетровській області подано заперечення на позовну заяву (а.с.102-105), в яких представник просив відмовити в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 Свою позицію мотивував тим, що з 20.07.2016 року по 29.08.2017 року на примусовому виконанні у ДВС перебувало ВП № 51734107 з виконання виконавчого листа №6/755/4820/14 від 25.03.2015 року, виданого Дніпровським районним судом м. Києва про стягнення з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Укрсоцбанк» заборгованості в сумі 261 799,82 грн. У відповідності до вимог ст.ст.50,51,61 Закону України «Про виконавче провадження» в рахунок погашення заборгованості державним виконавцем звернуто стягнення на предмет іпотеки - квартиру АДРЕСА_1. Так, на виконання ст.56 Закону України «Про виконавче провадження» 25.11.2016 року державним виконавцем накладено арешт на квартиру та виходом за адресою складено її опис. Під час проведення вказаних виконавчих дій був присутнім боржник ОСОБА_1, який копії документів отримав, підписав без зауважень чи заперечень та додатково пояснив, що в квартирі фактично мешкають квартиранти, в той час як він з сім'єю мешкає в квартирі АДРЕСА_2. Жодних дій, спрямованих на звільнення майна з-під арешту боржник не вчиняв. Підстав для застосування Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» не було, оскільки боржник не використовував квартиру як постійне та єдине місце проживання, та мав у власності інше нерухоме майно, у тому числі квартиру АДРЕСА_2. За даних обставин ДВС направила ДП «СЕТАМ» 18.04.2017 року заявку на реалізацію предмету іпотеки за ціною, визначеною суб'єктом оціночної діяльності в сумі 206 394 грн. Посилання позивача на те, що з оцінкою майна його не було ознайомлено, представник відповідача вважав безпідставними, оскільки на виконання ч.5 ст.57 Закону України «Про виконавче провадження» ДВС направляла на його адресу повідомлення про оцінку майна, в підтвердження чому надано суду відповідні докази, а 01.03.2017 року на прийомі в ДВС боржникові повідомлялась вартість оціненого майна. Жодного з процесуальних документів, винесених в рамках виконавчого провадження стосовно предмету іпотеки, ОСОБА_1 не оскаржив.

В судовому засіданні представник відповідача Саксаганського ВДВС м. Кривий Ріг ГТУЮ в Дніпропетровській області Бубернак Т.В. підтримала попередньо викладену позицію по справі, просила в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовити. Акцентувала увагу суду, що позивач був присутнім під час проведення опису та арешту предмету іпотеки, був обізнаний про оцінку майна, однак жодне з процесуальних рішень не оскаржував, тим самим не вчиняючи жодних дій, які б свідчили про його незгоду.

Представник відповідача ДП «СЕТАМ» Козмінська М.В. в порядку ст.128 ЦПК України (в редакції, діючій станом на 02.11.2017 року) подала заперечення проти позову ОСОБА_1, в яких в задоволенні пред'явлених ним вимог просила відмовити, посилаючись на їх незаконність, необґрунтованість. Свою позицію мотивувала тим, що на момент реалізації предмету іпотеки - належної ОСОБА_1 квартири АДРЕСА_1 дія Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» не поширювалася. Крім того, в силу специфіки та характеру діяльності ДП «СЕТАМ», при проведенні електронних торгів підприємство не зобов'язане перевіряти наявність підстав для застосування мораторію на реалізацію іпотечного майна, наданого в забезпечення кредитів в іноземній валюті, законність передачі на реалізацію того чи іншого арештованого майна, а так само достовірність заявки на реалізацію предмету іпотеки чи доданих до неї документів, відповідальність за внесені відомості до яких несе приватний або державний виконавці. ДП «СЕТАМ» як організатор торгів лише перевіряло повноту заповнення заявки та на підставі наданих документів розміщувало інформацію в системі електронних торгів. Посилання позивача на те, що з оцінкою майна його не було ознайомлено, представник відповідача вважала безпідставними, оскільки на виконання ч.5 ст.57 Закону України «Про виконавче провадження» ДВС направляла на його адресу повідомлення про оцінку майна, в підтвердження чому надано суду відповідні докази. Право на оскарження результатів оцінки позивачем у встановлений законом строк не реалізовувалось. Про проведення електронних торгів ДП «СЕТАМ» також належним чином повідомляло ОСОБА_1 шляхом направлення листів на його адресу та публікацією відповідних оголошень в газетах «Наше місто», «Зоря», «Варіанти», «Aviso». Оскільки при проведенні електронних торгів позивачем не доведено належними та допустимими доказами допущення ДП «СЕТАМ» будь-яких порушень законодавства України та прав ОСОБА_1, його інтересів, представник вважала, що підстави для задоволення пред'явлених позивачем вимог відсутні. Посилання позивача на допущення ряду порушень ДВС представник вважала недоречними, оскільки дії державного виконавця, які не стосуються порядку проведення торгів, мають окремий самостійних спосіб оскарження і не можуть бути підставою для визнання торгів недійсними.

Правом на участь в судовому засіданні представник відповідача ДП «СЕТАМ» не скористалась, подавши клопотання, викладене в прохальній частині заперечень, про розгляд справи за її відсутності (а.с.112).

Представник третьої особи ПАТ «Укрсоцбанк» Бугайова Ю.А. заперечувала проти задоволення позовних вимог ОСОБА_1 в повному обсязі. Згідно позиції, викладеної в запереченнях (а.с.36-37) та наданих в судовому засіданні пояснень, представник ПАТ «Укрсоцбанк» зазначила, що посилання ОСОБА_1 на виникнення заборгованості за кредитним договором з причини підвищення валютного курсу та, як наслідок, погіршення його фінансового стану, є недоречними, оскільки така ситуація склалася в усій країні, в той час як в зобов'язаннях за валютними кредитами такий ризик та втрати несуть обидві сторони - як позичальник, так і банк. Стосовно реалізації предмету іпотеки, представник зазначила, що ОСОБА_1 особисто неодноразово звертався до ПАТ «Укрсоцбанк» із заявами з проханням реалізувати предмет іпотеки чи прийняти його на баланс в рахунок погашення кредитної заборгованості. Оскільки на предмет іпотеки дія мораторію не розповсюджується, представник вважала, що підстави, які б перешкоджали його реалізації, були відсутні. Посилання позивача на порушення його прав, необізнаність з проведенням електронних торгів, вартістю майна, продажем квартири спростовуються наявними описом про арешт майна з підписом в ньому позивача, листом про ознайомлення з оцінкою майна. Вказані вище обставини, підтверджені належними доказами, в їх сукупності, на переконання представника третьої особи, є свідченням обізнаності ОСОБА_1 з процесом реалізації предмету іпотеки, що належало йому на праві приватної власності.

В судовому засіданні представник третьої особи Бугайова Ю.А. надала аналогічні пояснення тим, що викладені в запереченнях проти позову. В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 просила суд відмовити в повному обсязі.

Присутній в судовому засіданні в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, ОСОБА_3 заперечував проти задоволення позовних вимог ОСОБА_1, посилаючись на відсутність будь-яких порушень при проведенні електронних торгів та законність придбання ним квартири АДРЕСА_1, належне оформлення права власності на неї за ним як діючим власником. Підтвердив, що в зазначеній квартирі позивач фактично не жив, що ОСОБА_3 відомо від сусідів, з якими він спілкувався.

В ході розгляду справи позивачем заявлено клопотання про залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору приватного нотаріуса Криворізького міського нотаріального округу Кульбіди Є.М. (а.с.140); подано заяву про забезпечення позову (а.с.137).

23.01.2018 року позивачем подано письмові пояснення на заперечення кожного з відповідачів та третьої особи Саксаганського ВДВС м. Кривий Ріг ГТУЮ в Дніпропетровській області (а.с.150-151).

Ухвалою суду від 13.12.2017 року, постановленою на місці, відмовлено в задоволенні клопотання позивача про залучення в якості третьої особи приватного нотаріуса Криворізького міського нотаріального округу Кульбіди Є.М. (графа 34 журналу с/з, а.с.143).

Ухвалою суду від 13.12.2017 року заяву про забезпечення позову повернуто ОСОБА_1 (а.с.139).

Інших заяв, клопотань від учасників справи не надходило. Процесуальні дії судом не вчинялись, заходи забезпечення позову/доказів, зупинення/відновлення провадження по справі судом не застосовувалися.

28.02.2018 року в порядку т..ст.259, 268 ЦПК України судом проголошено вступну та резолютивну частини.

Дослідивши письмові докази по справі, надавши їм оцінку в сукупності, враховуючи позицію учасників справи, суд,-

ВСТАНОВИВ:

04.04.2008 року між Акціонерно-комерційним банком соціального розвитку «Укрсоцбанк», правонаступником якого є ПАТ «Укрсоцбанк», та ОСОБА_1 було укладено кредитний договір № 131/08-КВ/004, за умовами п.1.1 якого кредитор надав позичальникові кредит в сумі 35 000 доларів США зі сплатою процентів за користування ним за ставкою 9,9 % річних (а.с.6-8).

Відповідно до п.1.2 договору (а.с.6-зворот), кредит надано позичальникові з метою придбання нерухомості - двокімнатної квартири загальною площею 44,67 кв.м., та житловою площею 27,4 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.

Факт набуття нерухомого майна у власність підтверджується договором купівлі-продажу квартири серії ВКК №082815 від 04.04.2008 року, посвідченим приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Стюрко О.О., зареєстрованим в реєстрі за № 1174 (а.с.4, 5).

В рахунок забезпечення виконання кредитно-договірних зобов'язань 04.04.2008 року між Акціонерно-комерційним банком соціального розвитку «Укрсоцбанк», правонаступником якого є ПАТ «Укрсоцбанк», та ОСОБА_1 укладено іпотечний договір №131/08-КЗ/004, за умовами якого предметом іпотеки визначено квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.10-11). Відповідне застереження щодо забезпечення кредитного договору № 131/08-КВ/004 від 04.04.2008 року іпотекою міститься також в п.1.3 кредитного договору.

У зв'язку з неналежним виконанням кредитно-договірних зобов'язань, на виконання рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 18.06.2014 року, 23.05.2015 року судом видано виконавчий лист №6/755/48/20 про стягнення з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Укрсоцбанк» заборгованості за договором кредиту в сумі 258 651,40 грн., судового збору в сумі 243,60 грн. та третейського збору 2904,82 грн. (а.с.70). Вказаний виконавчий документ прийнято до примусового виконання Саксаганським ВДВС м. Кривий Ріг ГТУЮ в Дніпропетровській області із відкриттям виконавчого провадження за № 51734107.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про іпотеку» іпотека - це вид забезпечення виконання зобов'язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов'язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом.

За положеннями ч.ч.1,3 ст.33 Закону України «Про іпотеку», у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов'язання іпотекодержатель має право задовольнити свої вимоги за основним зобов'язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. Право іпотекодержателя на звернення стягнення на предмет іпотеки також виникає з підстав, встановлених ст.12 цього Закону. Звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя.

За змістом ст.41 Закону України «Про іпотеку» реалізація предмета іпотеки, на який звертається стягнення за рішенням суду, проводиться шляхом продажу на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України «Про виконавче провадження», з дотриманням вимог цього Закону. Виконавче провадження є процесуальною формою, що гарантує примусову реалізацію рішення суду, яким підтверджені права та обов'язки суб'єктів матеріальних правовідносин цивільної справи.

Главою 4 Закону України «Про виконавче провадження» визначається загальний порядок звернення стягнення на майно боржника. Серед іншого, відповідно до частини першої статті 52 цього Закону звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні та примусовій реалізації.

Положеннями ст.54 Закону України «Про виконавче провадження» визначено особливості звернення стягнення на заставлене майно. Зокрема, згідно із частиною восьмою цієї статті примусове звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється державним виконавцем з урахуванням положень Закону України «Про іпотеку».

Отже, за змістом вказаних норм, підставою для застосування положень Закону України «Про іпотеку» до спірних правовідносин є звернення стягнення на предмет іпотеки, тобто його арешт, вилучення та примусова реалізація в розумінні ст.52 Закону України «Про виконавче провадження». Оскільки ст.575 ЦК України іпотеку визначено як окремий вид застави, норми Закону України «Про виконавче провадження» дозволяють звернути стягнення на іпотечне майно для задоволення вимог іпотекодержателя. Таким чином, норми Закону України «Про виконавче провадження» дозволяють державному виконавцю передавати на реалізацію предмет іпотеки в ході примусового виконання рішень судів про стягнення на користь іпотекодержателя заборгованості, яка випливає із забезпечених іпотекою зобов'язань, за таких умов: відсутність у боржника будь-якого іншого майна, на яке можна першочергово звернути стягнення; наявність заборгованості виключно перед іпотекодержателем; дотримання порядку реалізації майна, визначеного Законом України «Про іпотеку».

З огляду на зазначене вище у справі, яка розглядається, до спірних правовідносин підлягає застосуванню норма ст.45 Закону України «Про іпотеку».

Так, в ході примусового виконання рішення суду державним виконавцем Саксаганського ВДВС м. Кривий Ріг ГТУЮ в Дніпропетровській області виявлено предмет іпотеки - нерухоме майно, яке належить боржнику ОСОБА_1 а саме квартиру АДРЕСА_1.

Як слідує з листа ПАТ «Укрсоцбанк» від 21.11.2016 року за №08.406-383, направленого до ВДВС (а.с.47), стягувач повідомив про наявність вказаного предмету іпотеки, на яке доцільно звернути стягнення в рахунок погашення заборгованості.

Відповідно до Інформаційних довідок з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 11.09.2017 року (а.с.15, 49-54), окрім житлового приміщення - предмету іпотеки, за ОСОБА_1 на праві приватної власності значилось зареєстрованим також інше нерухоме майно:

-садовий будинок АДРЕСА_3 - на підставі договору купівлі-продажу від 01.08.2008 року, право власності зареєстроване КП «Криворізьке БТІ» 19.08.2008 року за №1384 в книзі 4Д-384, реєстраційний номер майна - 2127142;

-квартира АДРЕСА_2 - на підставі договору купівлі-продажу від 30.11.2007 року, право власності зареєстроване КП «Криворізьке БТІ» ДОР 20.12.2007 року за № 172 в книзі 270П-172, реєстраційний номер майна - 20738005.

Посилання позивача на неправомірність звернення стягнення на квартиру АДРЕСА_1 як предмет іпотеки, яку він використовував як єдине місце проживання його родини суд оцінює критично, оскільки він особисто неодноразово звертався до ПАТ «Укрсоцбанк» із проханнями прийняти на реалізацію предмет іпотеки в рахунок погашення кредитної заборгованості, свідченням чому є відповідні заяви, подані ним (а.с.38, 39). Доказів в спростування дійсності їх подання позивач суду не надав та жодних аргументів в ході розгляду справи не навів.

Крім того, до 28.04.2016 року ОСОБА_1 значився зареєстрованим та проживав в іншому, також належному йому на праві приватної власності, житловому приміщенні, розташованому за адресою: АДРЕСА_2, що спростовує його доводи в частині використання спірного об'єкта нерухомості як єдиного місця проживання.

Факт зміни місця реєстрації та подальше відчуження всіх наявних у нього об'єктів нерухомості на користь ОСОБА_10 - його дружини, у тому числі безпосередньо після відкриття виконавчого провадження, суд розцінює як намір умисного створення обставин, які б виключали можливість звернення стягнення на предмет іпотеки в силу дії мораторію, визначеного Законом України «Про мораторій на стягнення майна громадян, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті», який підлягає застосуванню за ряду умов та у випадку відчуження майна без згоди власника, в той час як встановленими судом обставинами, доведеними обсягом наявних доказів, встановлено, що ОСОБА_1 як власник предмету іпотеки фактично дав свою згоду на його відчуження в рахунок виконання ним кредитних зобов'язань, враховуючи його дії та згоду на опис і арешт майна. Позаяк, вказане майно до 28.04.2016 року позивач не використовував для проживання та зареєстрованим в ньому не значився.

Звертаючись до суду з позовом про визнання недійсними та скасування протоколу, акту проведення електронних торгів з реалізації предмету іпотеки та свідоцтва про право власності, виданого переможцеві торгів ОСОБА_3, позивач ОСОБА_1 посилався на допущення істотних порушень процедури проведення електронних торгів, позбавлення його можливості прийняти участь в торгах та заниження вартості предмету іпотеки.

Надаючи оцінку таким доводам позивача суд виходить з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.3 ЦПК України, ч.1 ст.16 ЦК України, кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Як визначено ч.1 ст.15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно із ч.2 ст.16, ч.1 ст.215 ЦК України, одним зі способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням стороною (сторонами) вимог, установлених ч.ч.1-3, 5, 6 ст.203 ЦК України, зокрема у зв'язку з невідповідністю змісту правочину цьому Кодексу та іншим актам цивільного законодавства.

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином.

Наведене узгоджується з нормами ч.4 ст.656 ЦК України, за якою до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (ст. ст. 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 2909.2016 року № 2831/5 (далі - Порядок).

У п.30 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07.02.2014 року № 5 «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» зазначається, що під час розгляду позову про визнання публічних торгів недійсними і витребування майна в особи, яка придбала його на торгах, суд має дати оцінку тому, чи є порушення, на які посилається позивач, суттєвими та чи вплинули вони на результат торгів. У зв'язку із цим позов про визнання публічних торгів недійсними, пред'явлений особою, права і законні інтереси якої не були порушені внаслідок відступлення від встановленого законом порядку проведення торгів, і обґрунтовані такими обставинами позовні вимоги власника про витребування проданого на торгах майна задоволенню не підлягають.

Отже, дотримання нормативно встановлених правил призначення та проведення прилюдних торгів є обов'язковою умовою правомірності правочину.

Перевіряючи законність реалізації предмету іпотеки та поетапність виконання процесуальних дій, судом встановлено наступну хронологію.

Так, 25.11.2016 року в межах виконавчого провадження державним виконавцем винесено постанову опису й арешту майна - квартири АДРЕСА_1, яка за своїм технічним станом потребувала ремонту та заміни вікон. На квартиру накладено заборону відчуження із переданням для реалізації не раніше 05.12.2016 року (а.с.55-58). Опис майна державним виконавцем проведено в присутності ОСОБА_1, копію постанови вручено йому, що підтверджується його підписом в постанові про її отримання. Жодних зауважень чи заперечень з текстом постанови, її винесенням державним виконавцем ОСОБА_1. не зазначив, у встановленому законом порядку її не оскаржував, хоча таке право йому було роз'яснено під підпис (а.с.58).

За ч.1 ст.58 Закону України «Про виконавче провадження», визначення вартості майна боржника проводиться державним виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для оцінки нерухомого майна державний виконавець залучає суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання, який здійснює свою діяльність відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Відповідно до ч.5 ст.58 Закону України «Про виконавче провадження», звіт про оцінку майна у виконавчому провадженні вважається чинним протягом шести місяців з дня його підписання суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання. Після закінчення цього строку оцінка майна проводиться повторно.

З метою встановлення вартості арештованого майна, суб'єктом оціночної діяльності - СОД ООО «Центр экспертного исследования» на виконання постанови ДВС надано звіт про оцінку вказаної квартири, вартість якої станом на 10.02.2017 року визначена в 206 394 грн. (без ПДВ).

Відповідно до ч.5 ст.57 Закону України "Про виконавче провадження" (в редакції, чинній на момент проведення оспорюваних торгів), виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем.

Так, повідомлення про оцінку майна направлено як стягувачеві, так і боржникові ОСОБА_1 за обома відомими адресами його проживання та реєстрації, що підтверджується повідомленням ДВС від 01.03.2017 року за №13.13-47/3101, чеком ЦПЗ №2 та реєстром відправлення кореспонденції, які в сукупності є свідченням надіслання його сторонам, а відтак виконання державним виконавцем вимог ст.57 Закону України «Про виконавче провадження» та спростовують доводи позивача щодо відсутності його належного повідомлення про оцінку майна (а.с.60-62).

Крім того, державним виконавцем Саксаганського ВДВС м. Кривий Ріг ГТУЮ в Дніпропетровській області додатково в телефонному режимі повідомлено боржникові про надходження звіту оцінки майна та можливість ознайомлення з ним, однак від отримання повідомлення ОСОБА_1 відмовився, про що складено акт від 01.03.2017 року (а.с.59).

Оскарження висновку про оцінку квартири від сторін не надходило.

15.04.2017 року Саксаганський ВДВС м. Кривий Ріг ГТУЮ в Дніпропетровській області звернувся до ДП «СЕТАМ» із заявкою на реалізацію арештованого майна шляхом проведення електронних торгів та долученням відповідних документів (а.с.81-83).

28.04.2017 року ДП «СЕТАМ» направило сторонам виконавчого провадження та відділу ДВС повідомлення про день, час проведення електронних торгів з реалізації предмету іпотеки - двокімнатної квартири загальною площею 44,67 кв.м., яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, реєстраційний номер лота - 213200, початкова ціна продажу майна - 206 394 грн., дата та час проведення електронних торгів - 25.05.2017 року о 09.00 год. (а.с.72).

Відомості про проведення електронних торгів також опубліковано в офіційних виданнях - газеті «Зоря» (а.с.85), «Наше місто» (а.с.87).

Вказані обставини в своїй сукупності є свідченням виконання ДП «СЕТАМ» як організатором проведення торгів вимог ст.43 Закону України «Про іпотеку» та Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 2909.2016 року № 2831/5.

Таким чином, суд вважає недоведеними посилання позивача про неналежне повідомлення його про електронні торги, оскільки даний факт останнім належним чином не підтверджений та спростований обсягом наявних в матеріалах справи доказів.

У зв'язку з тим, що 25.05.2017 року торги не відбулися, державним виконавцем проведено уцінку арештованого майна на 20% й визначено вартість майна після уцінки в розмірі 165 115,20 грн.

23.06.2017 року ДП «СЕТАМ» направило сторонам виконавчого провадження та відділу ДВС повідомлення про день, час проведення електронних торгів з реалізації уціненого лоту - предмету іпотеки, проведеннях яких призначено на 17.07.2017 року о 09.00 год. (а.с.73). Відомості про проведення електронних торгів також опубліковано в газетах «Aviso» (а.с.89) та «Варіанти» (а.с.91).

За результатом проведення електронних торгів переможцем став учасник №8 - ОСОБА_3, про що державним виконавцем Саксаганського ВДВС м. Кривий Ріг ГТУЮ в Дніпропетровській області складено протокол проведення електронних торгів з реалізації арештованого майна за №272337 від 17.07.2017 року (а.с.20-21). На підставі протоколу державним виконавцем складено акт про реалізацію предмету іпотеки від 21.08.2017 року (а.с.22), згідно якого приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Кульбіда Є.М. видано 19.09.2017 року ОСОБА_3 свідоцтво про право власності на квартиру, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.138).

Крім того, враховуючи те, що про оцінку майна сторони були належним чином повідомленими, оскарження її ОСОБА_1 у встановленому законом порядку не здійснювалось, на момент проведення прилюдних торгів, у тому числі повторних торгів, звіт про оцінку майна був дійсним, тому суд приходить до переконання про недоведеність посилань позивача в частині, що стосується заниження оцінки предмету іпотеки та її невідповідності ринковій ціні.

Відповідно до ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин(фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з ч.1 ст.89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Всупереч ст.10 ЦПК України, позивачем не доведено існування порушень які є суттєвими і які могли б вплинути на результат торгів, як і не доведено, ким саме та яким чином було порушено його права та інтереси.

Аналізом встановлених обставин справи суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для визнання недійсними прилюдних торгів, оскільки реалізація майна здійснена за ціною, визначеною звітом про оцінку майна, який не втратив чинність, жодних порушень прав і законних інтересів ОСОБА_1 як особи, яка оспорювала ці прилюдні торги та є боржником у зобов'язанні, внаслідок невиконання якого з нього судовим рішенням стягнуто заборгованість, порушені не були.

Що стосується доводів позивача про наявність порушень, допущених державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом України «Про виконавче провадження» при зверненні стягнення на предмет іпотеки до призначення прилюдних торгів, у тому числі щодо відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, його опису, визначення вартості та проведення оцінки майна, його подальшої уцінки тощо, не заслуговують на увагу, оскільки дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними.

Отже, з'ясувавши права та обов'язки сторін, обставини справи, перевіривши доводи сторін та давши їм правову оцінку, приймаючи до уваги, що позивачем належними та допустимими доказами не доведено факт порушення його прав та інтересів, не доведено наявність порушень при проведенні прилюдних, суд вважає вимоги ОСОБА_1 необґрунтованими, недоведеними та такими що не підлягають задоволенню.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат згідно ст.141 ЦПК України, суд враховує ухвалення судового рішення на користь відповідачів, у зв'язку з чим підстави для відшкодування понесених позивачем витрат по сплаті судового збору відсутні.

Керуючись ст.ст.4, 5, 10, 13, 19, 76-81, 89, 95, 133, 141, 258-259, 263-265, 268, 273, 352-354, 355, п.п.9, 15 Перехідних положень ЦПК України, суд,

ВИРІШИВ:

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Державного підприємства «СЕТАМ», Саксаганського відділу державної виконавчої служби м. Кривий Ріг Головного територіального управління юстиції в Дніпропетровській області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_3, Публічне акціонерне товариство «Укрсоцбанк», про визнання недійсним та скасування протоколу про проведення електронних торгів з реалізації предмету іпотеки, акту про реалізацію предмету іпотеки, свідоцтва про право власності на нерухоме майно - відмовити.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду Дніпропетровської області протягом 30 днів з дати складання повного судового рішення шляхом подання апеляційної скарги через Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження, або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості про сторін:

Позивач: ОСОБА_1, РНОКПП НОМЕР_1, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1.

Відповідач-1 Державне підприємство «СЕТАМ», , юридична адреса: вул. Стрілецька 4-6, м. Київ.

Відповідач-2: Саксаганський відділ державної виконавчої служби м. Кривий Ріг Головного територіального управління юстиції в Дніпропетровській області, , юридична адреса: вул. Віталія Матусевича 41, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору-1: ОСОБА_3, РНОКПП НОМЕР_2, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору-2: Публічне акціонерне товариство «Укрсоцбанк», , юридична адреса: вул. Ковпака 29, м. Київ.

Повне судове рішення складено 12.03.2018 року (з урахуванням неробочих та святкових днів).

Суддя Євтушенко О.І.