Номер провадження 2/754/353/18
Справа №754/875/17
РІШЕННЯ

Іменем України

18 січня 2018 року Деснянський районний суд м.Києва в складі:

головуючого - судді Клочко І.В.,

при секретарі Шевчук М.В.,

за участю

позивача ОСОБА_1,

свідків ОСОБА_2, ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: П'ятнадцята Київська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Свої вимоги позивач мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла його мати ОСОБА_4. Як зазначає позивач, заповіту мати не залишила, він є єдиним спадкоємцем першої черги. Після смерті матері він тривалий час перебував у тяжкому психологічному та моральному стані, а тому не мав можливості займатися переоформленням спадщини. Крім того, він не знав, яке майно належало матері, адже вся родинна нерухомість була оформлена ще на його бабусю, яка померла у 2008 році. Неодноразові пошуки будь-яких правовстановлюючих документів результату не дали. Про необхідність звернення до нотаріуса в шестимісячний термін з моменту смерті спадкодавця йому відомо не було. Також, він вважав, що до нотаріуса необхідно звертатись, маючи в наявності документи, які б підтверджували право власності спадкодавця на майно, яке успадковується.

Позивач вказує на те, що в жовтні 2016 року ним випадково було знайдено запит нотаріуса П'ятнадцятої київської державної нотаріальної контори до Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна про видачу довідки-характеристики або витягу з реєстру прав власників на квартиру АДРЕСА_1, яка належала ОСОБА_5, померлій ІНФОРМАЦІЯ_3, з метою оформлення спадщини ОСОБА_4. З метою вирішення питання щодо спадщини він записався на прийом до нотаріуса П'ятнадцятої київської державної нотаріальної контори. Через значну зайнятість нотаріуса його фактично було прийнято 08.11.2016 року. Саме й цей день його було повідомлено про строк подання заяви про прийняття спадщини та винесено постанову про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину на майно після смерті матері. Також, нотаріус повідомила, що його мати встигла за життя переоформити на себе спадщину після смерті бабусі (житловий будинок по АДРЕСА_2 та квартира АДРЕСА_1), але не встигла отримати у нотаріуса відповідні свідоцтва про право на спадщину. Після цього він ще раз звертався до нотаріуса з проханням надати довідку про наявність спадкової справи щодо майна померлої ОСОБА_5 та наявність переоформлених документів на ім'я ОСОБА_4 для пред'явлення до суду, на що отримав усну відмову.

Посилаючись на викладені обставини, позивач просить задовольнити його вимоги та визначити йому додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини за законом, яка залишилась після смерті його матері ОСОБА_4 в термін два місяці.

Ухвалою Деснянського районного суду м.Києва від 15.03.2017 року витребувано з П`ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори копію спадкової справи до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив про їх задоволення.

Представник відповідача в судове засідання не з"явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. До суду надійшли письмові пояснення представника відповідача, в яких він просить прийняти рішення відповідно до чинного законодавства та слухати справу в його відсутність (а.с.18-19).

Суд вважає можливим розглядати справу у відсутності представника відповідача, за наявних у справі матеріалів.

Представник третьої особи, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з'явився, направивши суду листа, в якому просить розглядати справу у відсутність представника держнотконтори, позовні вимоги визнає та просить задовольнити, а також зазначає про те, що вона заяву до нотаріуса про прийняття спадщини не подавала та не заперечує проти того, аби спадщину після смерті прийняв позивач (а.с.22, 31, 53, 62).

Враховуючи обставини справи, суд вважає можливим розглянути справу у відсутність представника третьої особи.

Заслухавши пояснення позивача, допитавши свідків, вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню в повному обсязі з наступних підстав.

В судовому засіданні встановлено, що позивач ОСОБА_1 є сином ОСОБА_4 (а.с.5).

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 померла (а.с.4).

Після смерті ОСОБА_4 відкрилась спадщина на майно, яка складається, зокрема, з квартири АДРЕСА_1 (а.с.39-40).

Постановою державного нотаріуса П'ятнадцятої київської державної нотаріальної контори Колодій Г.М. від 08.11.2016 року вих. № 4437/02-31/2 позивачу було відмовлено в оформленні спадкових прав в зв'язку з пропуском 6-ти місячного строку для прийняття спадщини (а.с.43).

Згідно ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Статтею 1272 ЦК України встановлено, що у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину.

При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно Правової позиції Верховного Суду України у справі № 6-85цс12, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу, то положення ч. 3 ст. 1272 ЦК України не застосовуються.

Листом Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» роз'яснено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Зі змісту п. 207 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України вбачається, що письмову заяву про прийняття спадщини та відмову від неї може бути надіслано поштою (втратила чинність на підставі наказу Міністерства юстиції України № 296/5 від 22 лютого 2012 року). Надіслання заяви про прийняття спадщини поштою передбачено п. 3.5 гл. 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5.

Норми ст. 1272 ЦК щодо права на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини застосовуються до спадкоємців, право на спадкування яких виникло із набранням чинності ЦК.

Відповідно до ст. 1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається:

1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори;

2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов'язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім'єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Аналізуючи зібрані по справі докази в світлі наведених правових норм, суд вважає, що строк на звернення із заявою про прийняття спадщини ОСОБА_1 пропущений з поважних причин, оскільки він в зв'язку з відсутністю будь-яких документів на спадкове майно не мав можливості своєчасно звернутися до нотаріуса із відповідною заявою. Даний факт підтверджено також показами свідків ОСОБА_2, ОСОБА_3, які були допитані в судовому засіданні. Крім того, суд звертає увагу і на те, що термін, на який позивачем пропущено строк для звернення з заявою про прийняття спадщини, не є значним.

Враховуючи викладене, суд вважає, що є всі підстави для задоволення позовних вимог ОСОБА_1

Що стосується додаткового строку, що може бути встановлений для подання позивачем заяви про прийняття спадщини, то суд приходить до висновку про можливість встановлення строку в два місяці з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви.

Враховуючи наведене, суд задовольняє позовні вимоги в повному обсязі.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.3, 12, 258, 259, 265, 273, 315, 354, 355 ЦПК України, ст.ст.1270, 1272 ЦК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: П'ятнадцята Київська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, ІПН НОМЕР_1, додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_4, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2, терміном на два місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до апеляційного суду м.Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя