Апеляційний суд міста Києва
№ апеляційного провадження: 22-Ц/796/551/18 Доповідач у суді апеляційної інстанції: Волошина В.М.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 січня 2018 року Колегія суддів судової палати в цивільних справах Апеляційного суду міста Києва в складі :

Головуючого Волошиної В.М.

Суддів Панченко М.М., Слюсар Т.А.

при секретарі Маличівській Н.В.

Розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за апеляційною скаргою Мамончук Марини Валентинівни - представника Публічного акціонерного товариства «Київенерго» на рішення Оболонського районного суду м. Києва від 29 листопада 2017 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до Публічного акціонерного товариства «Київенерго про визнання протиправними та скасування наказів про оголошення доган і повернення коштів.

Заслухавши доповідь судді Волошиної В.М., перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів, -

в с т а н о в и л а :

02.11.2016 позивач ОСОБА_4 звернувся у суд з позовом до ПАТ «Київенерго» та з урахування збільшених позовних вимог просив про визнання протиправними та скасування наказів про оголошення доган та зобов'язати адміністрацію відповідача повернути йому належну частку заробітної плати з урахуванням індексу інфляції, покласти на винну посадову особу відповідача обов'язок відшкодувати матеріальну шкоду, заподіяну підприємством та відшкодувати моральну шкоду.

Позовні вимоги мотивовані тим, що він працює на посаді старшого майстра виробничої дільниці 1 групи обслуговування газового господарства служби газу СВП "Київські теплові мережі" ПАТ «Київенерго» та є членом Незалежної Професійної Спілки "СВОБОДА" ПАТ «Київенерго» і його обрано на виборну громадську профспілкову посаду - Першого заступника голови виконавчого комітету Незалежної Професійної Спілки "СВОБОДА" ПАТ «Київенерго». Наказом директора СВП «Київські теплові мережі» ПАТ «Київенерго», Глушак Є. М. № 24-Д від 06.10.2016 йому оголошено догану за не прийняття достатніх заходів щодо усунення витоків газу на кільцевій камері та не усунувши несправність на вузлі обліку газу позивач зі своїми підлеглими покинули котельню у робочий час о 16:00год. Окрім того, наказом директора № 25-Д від 13.10.2016 йому оголошено догану через відсутність на робочому місці 14.09.2016. Вважає, що без проведення службового розслідування та без належного звернення до його профспілкового виборного органу зазначеними наказами його протиправно притягли до дисциплінарної відповідальності, що є прямим порушеннями вимог трудового законодавства та Закону України "Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності". А тому звернувся до суду за захистом порушеного права.

Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 29 листопада 2017 року позовні вимоги ОСОБА_4 до Публічного акціонерного товариства «Київенерго» про визнання протиправними та скасування наказів про оголошення доган і повернення коштів задоволено частково.

Визнано протиправними та скасовано накази СВП "Київські теплові мережі" ПАТ "Київенерго" №24-Д від 06.10.2016 та № 25-Д від 13.10.2016 про притягнення ОСОБА_4 до дисциплінарної відповідальності - оголошення догани.

Стягнуто з Публічного акціонерного товариства "Київенерго" в дохід держави судовий збір - 640 грн.

В іншій частині позовних вимог відмовлено.

Не погодившись із рішенням суду в частині задоволених позовних вимог Мамончук М. В. - представник Публічного акціонерного товариства «Київенерго» подала на нього апеляційну скару, посилаючись на неповне з'ясування обставин, що мають значення для вирішення справи , невірне застосування норм матеріального та процесуального права, що призвело до ухвалення незаконного рішення. При цьому зазначала, що факти, які суд першої інстанції встановив своїм рішенням не підтверджуються належними та допустими доказами. Накази, на її думку, про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності відповідають нормам трудового законодавства, накладені на позивача за порушення ним трудових обов'язків, що підтверджується відповідними доповідними записками, а складені акти свідчать про відмову позивача надати пояснення. Просила рішення суду в частині задоволених позовних вимог скасувати та ухвалити в цій частині нове про відмову у задоволенні позовних вимог.

Відповідно до ч. 6 ст. 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», у разі ліквідації суду, що здійснює правосуддя на території відповідної адміністративно- територіальної одиниці (відповідних адміністративно-територіальних одиниць), та утворення нового суду, який забезпечує здійснення правосуддя на цій території, суд, що ліквідується, припиняє здійснення правосуддя з дня опублікування в газеті «Голос України» повідомлення голови новоутвореного суду про початок роботи новоутвореного суду. Апеляційні суди, утворені до набрання чинності цим Законом, продовжують здійснювати свої повноваження до утворення апеляційних судів у відповідних апеляційних округах - п. З Розділу XII Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02 червня 2016 року № 1402 - VIII.

Відповідно до п.8 ч.І Розділу XIII Перехідних положень ЦПК України у редакції Закону № 2147-УИІ від 03 жовтня 2017 року, до утворення апеляційних судів в апеляційних округах їхні повноваження здійснюють апеляційні суди, у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

У зв'язку із зазначеним справа підлягає розгляду судом у порядку, встановленому ЦПК України у редакції Закону № 2147-УІІІ від 03 жовтня 2017 року.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість ухваленого в цій частині рішення, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

За правилами ч.1 ст. 367 ЦПК Україи суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до ч.3 п.15 постанови Пленуму Верховного Суду України „Про судову практику розгляду цивільних справ в апеляційному порядку» від 24.10.2008 року у разі якщо апеляційна скарга подана на рішення щодо частини вирішених вимог, суд апеляційної інстанції відповідно до принципу диспозитивності не має права робити висновків щодо неоскарженої частини ні в мотивувальній, ні в резолютивній частині судового рішення, а в описовій частині повинен зазначити, в якій частині вимог судове рішення не оскаржується.

Рішення суду в частині відмовлених позовних вимог сторонами не оскаржується, тому відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України не є предметом апеляційної перевірки.

Пунктом 2 частини 1 статті 374 ЦПК України визначено, що суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Задовольняючи частково позовні вимоги та визнаючи протиправними та скасовуючи накази СВП "Київські теплові мережі" ПАТ "Київенерго" №24-Д від 06.10.2016 та № 25-Д від 13.10.2016 про притягнення ОСОБА_4 до дисциплінарної відповідальності оголошення догани суд першої інстанції виходив з доведеності позовних вимог в цій частині.

З такими висновками суду слід погодитись частково виходячи з наступного.

В силу частин 1, 2 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обгрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Судове рішення відповідає часкво зазначеним вимогам закону дивлячись на таке.

При ухваленні рішення про часткове задоволення позовних вимог суд першої інстанції вважав встановленими наступні обставини.

Відповідно до наказу від 20.08.2002 позивач ОСОБА_4 працює на посаді старшого майстра виробничої дільниці 1 групи обслуговування газового господарства служби газу СВП "Київські теплові мережі" ПАТ "Київенерго".

Із довідки від 01.11.2016 позивач є членом Незалежної Профспілки "СВОБОДА" ПАТ "Київенерго" і його обрано на виборну громадську профспілкову посаду - Першого заступника голови виконавчого комітету Незалежної Професійної Спілки "СВОБОДА" ПАТ "Київенерго".

07.09.2016 в складі комісії: в.о. начальника служби газу ОСОБА_2, керівником служби надійності ОСОБА_1, майстром служби газу ОСОБА_8, було складено акт в якому зазначено, що ОСОБА_4 не виконав достатніх заходів щодо усунення витоків газу на кільцевій камері. Не усунувши несправність на вузлі обліку газу позивач зі своїми підлеглими покинули котельню у робочий час .

14.09.2016 в складі комісії: в.о. начальника служби газу ОСОБА_2, керівником служби надійності ОСОБА_1, провідним інженером служби надійності ОСОБА_9, майстром виробничої дільниці ДКК №2 РТМ «Голосієво» ОСОБА_10 та слюсарем служби газу ОСОБА_11, складено другий акт, в якому зазначено, що ОСОБА_4 був відсутній на котельні (вулиця Добрий шлях 64) 14.09.2019.

21.09.2016 відповідачем було складено та направлено подання до Голови виконавчого комітету незалежної професійної спілки "Свобода" ПАТ "Київенерго", в якому зазначили про факт порушення позивачем посадових обов'язків, у зв'язку з чим просили надати згоду на оголошення догани ОСОБА_4 за порушення трудової дисципліни.

Наказом № 24-Д від 06.10.2016 директора СВП « Київські теплові мережі» ПАТ « Київенерго» Глушак ЄвгенаМиколайовича позивачу оголошено догану, через не виконання достатніх заходів щодо усунення витоків газу на кільцевій камері. Не усунувши несправність на вузлі обліку газу позивач зі своїми підлеглими покинули котельню у робочий час о 16:00 годині.

Наказом № 25-Д від 13.10.2016 директора СВП « Київські теплові мережі» ПАТ « Київенерго», Глушак Євгена Миколайовича оголошено догану позивачу, через відсутність на робочому місці 14.09. 2016.

Відповідно до вимог ст.139 КЗпП України, працівники зобов'язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір.

Згідно ст.140 КЗпП України, трудова дисципліна на підприємствах, в установах, організаціях забезпечується створенням необхідних організаційних та економічних умов для нормальної високопродуктивної роботи, свідомим ставленням до праці, методами переконання, виховання, а також заохоченням за сумлінну працю. У трудових колективах створюється обстановка нетерпимості до порушень трудової дисципліни, суворої товариської вимогливості до працівників, які несумлінно виконують трудові обов'язки. Щодо окремих несумлінних працівників застосовуються в необхідних випадках заходи дисциплінарного і громадського впливу.

Статтею 141 КЗпП України передбачено, що власник або уповноважений ним орган повинен правильно організувати працю працівників, створювати умови для зростання продуктивності праці, забезпечувати трудову і виробничу дисципліну, неухильно додержувати законодавства про працю і правил охорони праці, уважно ставитися до потреб і запитів працівників, поліпшувати умови їх праці та побуту.

Згідно ст.142 КЗпП України, трудовий розпорядок на підприємствах, в установах, організаціях визначається правилами внутрішнього трудового розпорядку, які затверджуються трудовими колективами за поданням власника або уповноваженого ним органу і виборним органом первинної профспілкової організації (профспілковим представником) на основі типових правил.

Відповідно до ст.147 КЗпП України передбачено, що за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана; звільнення. Дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника (ст.147-1 КЗпП України).

Статтею 148 КЗпП України визначено, що дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв'язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку.

Згідно ст.149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку.

Аналіз вказаних норм трудового права дає підстави для висновку, що дисциплінарні стягнення застосовуються у разі порушення саме трудової дисципліни, тобто невиконання або неналежне виконання працівником трудових обов'язків.

Порушенням трудової дисципліни вважається недотримання під час виробничого процесу правил поведінки, встановлених чинним законодавством, правилами внутрішнього трудового розпорядку, посадовими інструкціями, наказами і розпорядженнями роботодавця.

Під вчиненням дисциплінарного проступку мається на увазі невиконання чи неналежне виконання працівником з його вини обов'язків, покладених на нього законодавством, колективним договором, трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку, якщо за ці діяння не передбачається кримінальна відповідальність.

Перелік трудових обов'язків, недотримання чи не виконання яких може бути підставою для застосування стягнень визначається посадовою інструкцією та правилами внутрішнього трудового розпорядку, або приписами Статуту у разі, якщо діяльність установи підприємства регулюється саме цим локальним нормативним актом.

Згідно ст.252 КЗпП України працівникам підприємств, установ, організацій, обраним до складу виборних профспілкових органів, гарантуються можливості для здійснення їх повноважень.

Статтею 41 Закону України "Про професійні спілки їх права та гарантії діяльності" передбачено, що членам виборних профспілкових органів надається на умовах передбачених колективним договором вільний від роботи час із збереженням середньої заробітної плати для участі консультації і переговорах, виконання інших громадських обов'язків в інтересах трудового колективу.

Судом встановлено, що позивач 14.09.2016 о 08:00 прибув на роботу на службу газу за адресою м. Київ, вул. Лук'янівська 11-а, з 08:00 до 08:30 організував роботу підлеглим слюсарям ОСОБА_12 та ОСОБА_11 з технічного обслуговування газового обладнання котельні по вул. Добрий шлях 64 та разом з ними відправився на цю котельню. По дорозі приблизно о 09:00 ОСОБА_4 отримав по телефону служби газу від ОСОБА_13 заявку на термінове виконання робіт по газовому обладнанню котельні по пров. Коломиївському 5-а та з 10:00 до 13:00 виконував роботу і зробив відповідний запис в агрегатному журналі цієї котельні. З 14:00 до 16:00 під керівництвом ОСОБА_4 виконувалися роботи по усуненню витоків газу в ГРП котельні по пр. Науки 10 про що він зробив відповідний запис в агрегатному журналі котельні. До 17:00 під керівництвом ОСОБА_4 виконувалися роботи по ремонту засувки на котлі №2 котельні по вул. Голосіївській 19, про що він зробив відповідний запис в агрегатному журналі котельні. 07.09.2016 під керівництвом ОСОБА_4 проводились роботи з ревізії витратомірного вузла обліку газу в ГРП котельні по пр. Науки 31 до 16:00. Подальше виконання робіт не було можливим із - за відсутності матеріалів і необхідного обладнання, тому дані обставини не були підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

Виходячи з наявних у матеріалах справи та досліджених судом першої інстанції письмових доказів суд апеляційної інстанції приходить до висновку про те, що обставини, що мають значення для справи (визнання протиправними наказів СВП "Київські теплові мережі" ПАТ "Київенерго" №24-Д від 06.10.2016 та № 25-Д від 13.10.2016 про притягнення ОСОБА_4 до дисциплінарної відповідальності оголошення доган), які суд вважав встановленими при вирішенні справи доведені.

Висновки суду першої інстанції щодо підстав до часткового задоволення позовних вимог відповідають обставинам справи та положенням матеріального закону.

Норми матеріального права відповідно до спірних правовідносин застосовані правильно.

Доводи апеляційної скарги щодо неповного з'ясування обставин, що мають значення для вирішення справи , невірного застосоування норм матеріального та процесуального права, що призвело до ухвалення незаконного рішення не можуть бути прийняті судом апеляційної інстанції в якості підстав до скасування оскаржуваного рішення.

Виходячи із положень Конституції України та чинного трудового законодавства, обов'язок доведення правомірності притягнення працівника до відповідальності покладається на роботодавця.

Між тим, ні доповідні записки, ні акти складені відповідачем не спростовують обставин та доказів встановлених судом.

Таким чином, всі висновки суду першої інстанції щодо правомірності заявленого позову про визнання протиправними наказів про оголошення доган та обраного способу відновлення порушеного права у обраний позивачем спосіб повно та послідовно викладені у мотивувальній частині оскаржуваного рішення.

Обставин, які б дали суду апеляційної інстанції підстави для спростування указаних вище висновків суду першої інстанції, апеляційні скарги представника відповідача не містить, в ході апеляційного розгляду представник відповідач також не навів таких обставин.

Проте, ухвалюючи рішення про скасування наказів, суд першої інстанції перебрав на себе повноваження в цій частині, оскільки саме на відповідача Публічне акціонерне товариство «Київенерго» покладаються обов'язки щодо видання та скасування своїх наказів. А тому, в цій частині рішення суду підлягає зміні з виключенням із мотивувальної частини рішення посилання про скасування наказів. В іншій частині рішення суду слід залишити без змін.

Керуючись ст. ст. 367,374,382,384 ЦПК України, колегія суддів ,-

п о с т а н о в и л а :

Апеляційну скаргу Мамончук Марини Валентинівни - представника Публічного акціонерного товариства «Київенерго» задовольнити частково.

Рішення Оболонського районного суду м. Києва від 29 листопада 2017 року змінити, виключивши із мотивувальної частини рішення посилання про скасування наказів.

В іншій частині рішення суду залишити без змін.

Постанова може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення. При оголошенні вступної та резолютивної частин судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий:

Судді: