У х в а л а

14 лютого2018 року

м. Київ

справа № 686/24563/16-ц

провадження № 61-7569ск 18

Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Пророка В. В.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 20 жовтня 2017 року та ухвалу апеляційного суду Хмельницької області від 14 грудня 2017 року в справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя,

В с т а н о в и в:

12 січня 2018 року ОСОБА_4, який діє в інтересах ОСОБА_2, подав засобами поштового зв'язку до суду касаційну скаргу на рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 20 жовтня 2017 року та ухвалу апеляційного суду Хмельницької області від 14 грудня 2017 року.

В касаційній скарзі ОСОБА_2 просить суд касаційної інстанції скасувати оскаржувані судові рішення і ухвалити нове рішення про задоволення позову.

Відповідно до пункту 14 частини першої розділу XIII Перехідні положення ЦПК України у редакції Закону України № 2147-VIII від 03 жовтня 2017 року «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» (надалі - ЦПК України) судові рішення, ухвалені судами апеляційної інстанції до набрання чинності цією редакцією Кодексу, набирають законної сили та можуть бути оскаржені в касаційному порядку протягом строків, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження з огляду на наступне.

Відповідно до частини першої статті 325 ЦПК України касаційна скарга може бути подана протягом двадцяти днів з дня набрання законної сили рішенням (ухвалою) апеляційного суду (в редакції, чинній станом на 14 грудня 2017 року).

Згідно з частиною другою статті 325 ЦПК України у разі пропущення строку на касаційне оскарження з причин визнаних поважними, суддя касаційної інстанції за заявою особи, яка її подала, може поновити цей строк.

Відповідно до частини 1 статті 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними.

Касаційна скарга подана з пропуском строку на касаційне оскарження рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 20 жовтня 2017 року та ухвали апеляційного суду Хмельницької області від 14 грудня 2017 року і ОСОБА_2 не порушує питання про поновлення строку на касаційне оскарження вказаних судових рішень, а безпідставне поновлення строку на оскарження судових рішень, що набрало законної сили, є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Ураховуючи наведене, суд позбавлений повноважень поновити строк на касаційне оскарження з власної ініціативи.

Відповідно до частини третьої статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту четвертого частини другої статті 394 цього Кодексу.

Таким чином, ОСОБА_2 необхідно надіслати до суду заяву про поновлення строку на касаційне оскарження, в якій вказати поважність причин пропуску цього строку та надати відповідні докази.

Поряд із цим, у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Натомість у прохальній частині касаційної скарги заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору, в обґрунтування якого ОСОБА_2 посилається на скрутний майновий стан та понесені нею судові витрати під час розгляду справи в судах першої та апеляційної інстанцій.

Згідно з частиною 1 статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за наявності перелічених умов:

1) якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача-фізичної особи за попередній календарний період;

2) якщо позивачами у справі є військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до 14 років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до 14 років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; особи, які діють в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визначені судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена;

3) якщо предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Розглядаючи клопотання ОСОБА_2, суд не вбачає існування підстав та умов, передбачених статтею 8 Закону України "Про судовий збір".

Таким чином клопотання про відстрочення сплати судового збору не підлягає задоволенню, а тому ОСОБА_2 необхідно надати документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Ставка судового збору за подання до суду позовної заяви про поділ майна при розірванні шлюбу становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати (підпункт третій пункту першого частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір»», в редакції, чинній станом на дату подання позовної заяви у даній справі).

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2016 рік» від 25 грудня 2015 року № 928-VIII, розмір мінімальної заробітної плати станом на 01 січня 2016 року становить 1 378 грн.

Враховуючи наведене, за подання касаційної скарги на рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 20 жовтня 2017 року та ухвалу апеляційного суду Хмельницької області від 14 грудня 2017 року ОСОБА_2 необхідно сплатити 4 196 грн 10 коп. судового збору.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УДКСУ у Печерському районі м. Києва, , банк отримувача: ГУ ДКСУ у м. Києві, МФО: 820019, рахунок отримувача: 0007, ККДБ: 22030102.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Крім того, у порушення вимог частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі не зазначено реєстраційний номер облікової картки платника податків або, за умови його відсутності - номер і серія паспорта для фізичних осіб громадян України, а також номер засобу зв'язку та адресу електронної пошти, та не вказано про їх відсутність.

За змістом пункту першого частини VIIПоложення про реєстрація фізичних осіб у Державному реєстрі фізичних осіб-платників податків, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 29 вересня 2017 року № 822, фізична особа, незалежно від віку зобов'язана пройти реєстрацію з отримання реєстраційного номеру, а в разі відмови від реєстрації (за змістом пункту першого частини VІІІ вказаного Положення) подати відповідну заяву.

Враховуючи наведене, ОСОБА_2 необхідно надати до суду уточнену редакцію касаційної скарги із зазначенням реєстраційного номеру облікової картки платника податків або (за умови відмови особи від отримання реєстраційного номеру облікової картки платника податків з релігійних міркувань) номеру і серії паспорта для фізичних осіб громадян України, номеру засобу зв'язку та адреси електронної пошти або якщо їх не має, вказати, що такі відсутні.

Частиною третьою статті 393 ЦПК України установлено, що касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Отже, касаційну скаргу ОСОБА_2 необхідно залишити без руху з наданням їй можливості усунути вищевказані недоліки.

На підставі наведеного, керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, пунктом 14 частини першої розділу XIII Перехідні положення ЦПК України,

У х в а л и в:

Залишити без руху касаційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 20 жовтня 2017 року та ухвалу апеляційного суду Хмельницької області від 14 грудня 2017 року та надати для усунення зазначених вище недоліків строк до 07 березня 2018 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі неподання заяви для поновлення строку касаційного оскарження або якщо наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження будуть визнані неповажними у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.

У разі невиконання у встановлений строк інших вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Суддя В. В. Пророк