Справа № 386/802/18
Провадження № 2/386/370/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 листопада 2018 року смт. Голованівськ

Голованівський районний суд Кіровоградської області

В складі головуючого судді Гарбуз О. С.

з участю: секретаря судового засідання Фенюшиної Ю.Ю.,

позивача ОСОБА_1,

представника позивача ОСОБА_2,

представників відповідача ОСОБА_3,

ОСОБА_4,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заперечення представника відповідача ОСОБА_4 щодо дій головуючого по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Голованівської центральної районної лікарні Кіровоградської області про визнання незаконним та скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі, виплату середнього заробітку за час вимушеного прогулу та стягнення моральної шкоди,

встановив:

ОСОБА_1 06.08.2018 року звернулась до суду з вищезазначеним позовом.

Представник відповідача ОСОБА_4 01.11.2018 року висловив заперечення щодо дій головуючого під час розгляду клопотання позивача про приєднання до матеріалів справи доказів, а саме: квитанцій на підтвердження лікування, повідомлення ТОВ "МДЦ ЕКСПЕРТ-КІРОВОГРАД" про включення персональних даних від 11.09.2018 року, копії виписки Кіровоградської обласної лікарні із медичної карти ОСОБА_1 №15839 від 28.09.2018 року та копії мультизрізової комп'ютерної томографії ТОВ "МДЦ ЕКСПЕРТ-КІРОВОГРАД" від 11.09.2018 року відносно ОСОБА_1, оскільки позивач не направила копії таких доказів іншій стороні.

Представники відповідача в судовому засіданні 12.11.2018 року підтримали заперечення щодо дій головуючого.

Позивач та її представник в судовому засіданні питання щодо прийняття чи відхилення заперечення представника відповідача щодо дій головуючого залишили на розсуд суду.

Вивчивши заперечення представника відповідача та заслухавши думку учасників судового процесу, суд приходить до висновку про відхилення таких заперечень, виходячи зі слідуючого.

Відповідно до ч. 3 ст. 214 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), у разі виникнення заперечень у будь-кого з учасників справи, а також свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів щодо дій головуючого ці заперечення заносяться до протоколу судового засідання і про їх прийняття чи відхилення суд постановляє ухвалу.

01.11.2018 року позивачем подано клопотання про приєднання до матеріалів справи доказів, а саме: квитанцій на підтвердження лікування, повідомлення ТОВ "МДЦ ЕКСПЕРТ-КІРОВОГРАД" про включення персональних даних від 11.09.2018 року, копії виписки Кіровоградської обласної лікарні із медичної карти ОСОБА_1 №15839 від 28.09.2018 року та копії мультизрізової комп'ютерної томографії ТОВ "МДЦ ЕКСПЕРТ-КІРОВОГРАД" від 11.09.2018 року відносно ОСОБА_1 Клопотання позивач та її представник обґрунтовували тим, що зазначені докази подані на підтвердження поважності причин нез'явлення позивача в перше судове засідання та на підтвердження позовних вимог про стягнення моральної шкоди. Вказали, що строк подачі доказів пропустили з поважних причин, так як лікування відбулося після подачі позову до суду. Позивач не надала суду документ на підтвердження надсилання копій таких доказів відповідачу, оскільки не знала про таку необхідність та вказала, що направить копії таких доказів відповідачу.

Представники відповідача заперечували щодо задоволення клопотання позивача, просили відмовити в його задоволенні, вважаючи, що позивач зловживає своїми правами, не надала доказів на підтвердження надсилання їх копій відповідачу, а суд не бере до уваги такі докази, враховуючи вимоги ч. 9 ст. 83 ЦПК України. Також, позивачем докази подаються до суду з порушенням строку, встановленого ЦПК України та не обґрунтовується поважність його пропуску.

01.11.2018 року суд, не виходячи до нарадчої кімнати, постановив ухвалу про задоволення клопотання позивача про приєднання до матеріалів справи доказів, визнавши поважною причину пропуску строку, встановленого ч. 2 ст. 83 ЦПК України, з об'єктивних причин, оскільки такі докази отримані після звернення з позовом до суду. Роз'яснено позивачу вимоги ч. 9 ст. 83 ЦПК України, що суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій відповідачу.

Нормами частин 1, 2 ст. 83 ЦПК України, встановлено, що сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об'єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів (частини 4, 5 ст. 83 ЦПК України).

Як визначено ч. 9 ст. 83 ЦПК України, копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними.

Згідно з ч. 10 ст. 83 ЦПК України, докази, які не додані до позовної заяви чи до відзиву на неї, якщо інше не передбачено цим Кодексом, подаються через канцелярію суду, з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або в судовому засіданні з клопотанням про їх приєднання до матеріалів справи.

Отже, проаналізувавши норми ст. 83 ЦПК України, суд приходить до висновку, що дана стаття не має імперативної норми, яка б зобов'язувала відмовляти у приєднанні до матеріалів справи доказів в разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, а лише вказує на те, що такі докази не беруться судом до уваги.

Дослідження доказів судом здійснюється в порядку ст. 229 ЦПК України під час з'ясування обставин, на які учасники справи посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1 ст. 2 ЦПК України).

Однією з засад цивільного судочинства є змагальність сторін. Так, частина 3 ст. 12 ЦПК України, визначає, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об'єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом (п. 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України).

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що дії головуючого під час розгляду клопотання позивача про приєднання до матеріалів справи доказів не порушують порядок, встановлений ЦПК України; під час розгляду клопотання було заслухано думку представників відповідача, з'ясовано причини пропуску строку подачі доказів та постановлено ухвалу, в якій суд мотивував прийняте судове рішення, а тому заперечення представника відповідача є необґрунтованими.

Під час вирішення клопотання про приєднання до матеріалів справи доказів, суд не досліджував такі докази на підтвердження вимог позивача, тобто не брав такі докази до уваги, що здійснюється на іншій стадії судового процесу під час з'ясування обставин, на які учасники справи посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 10, 83, 214, 222, 258-261, 353 ЦПК України, суд -

постановив:

Відхилити заперечення представника відповідача ОСОБА_4 щодо дій головуючого під час розгляду клопотання позивача про приєднання до матеріалів справи доказів по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Голованівської центральної районної лікарні Кіровоградської області про визнання незаконним та скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі, виплату середнього заробітку за час вимушеного прогулу та стягнення моральної шкоди.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили негайно після її проголошення. Відповідно до ч. 2 ст. 353 ЦПК України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Гарбуз О. С.