справа №176/282/18
провадження №2-о/176/8/18
РІШЕННЯ

Іменем України

03 березня 2018 р. Жовтоводський міський суд Дніпропетровської області

у складі: головуючої - судді Павловської І.А.,

за участі секретаря Ніколенко М.В.,

заявника ОСОБА_1,

судового розпорядника Андросовича О.І.,

свідків ОСОБА_3, ОСОБА_4,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Жовті Води цивільну справу за заяву ОСОБА_1, заінтересована особа Жовтоводська міська рада, про встановлення факту проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без шлюбу не менш як п'ять років до часу відкриття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області із заявою, де просить встановити факт її проживання з ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, який помер ІНФОРМАЦІЯ_6, однією сім'єю без шлюбу не менш як п'ять років до часу відкриття спадщини. При цьому заявник вказує, що зазначене їй необхідно для оформлення своїх спадкових прав.

Свою заяву заявник обґрунтувала тим, що ІНФОРМАЦІЯ_6 помер ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, з яким вона проживала разом однією сім'єю з моменту укладення між ними шлюбу, а саме з 20 серпня 1983 року. Вказаний шлюб розірваний між ними 24 жовтня 2012 року. Однак, після розірвання шлюбу вони продовжили проживати разом однією сім'єю, без реєстрації шлюбу, до настання смерті ОСОБА_5, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_6.

Після настання смерті ОСОБА_5 відкрилася спадщина на належне йому на праві власності майно, а саме на квартиру АДРЕСА_1.

Оскільки інших спадкоємців передбачених законом у спадкодавця немає, нею, як особою, яка проживала зі спадкодавцем однією сім'єю без шлюбу неменше п'яти років до часу відкриття спадщини, на підставі ч. 1 ст. 1264 ЦК України, подано заяву до Державного нотаріуса Жовтоводської державної нотаріальної контори з приводу одержання свідоцтва про право на спадщину.

Однак, постановою Державного нотаріуса Жовтоводської державної нотаріальної контори Морозюка В.О. від 01 лютого 2018 року їй відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв'язку із відсутністю документів які б підтверджували факт родинних стосунків з померлимОСОБА_5.

За викладених обставин, для оформлення своїх спадкових прав після смерті ОСОБА_5, їй необхідно в судовому порядку встановити факт проживання зі спадкодавцем однією сім'єю без шлюбу не менш як п'ять років до часу відкриття спадщини.

Заявник ОСОБА_1 в судовому засіданні свою заяву підтримала в повному обсязі та просила задовольнити із зазначених в ній підставах.

Жовтоводська міська рада, будучи належним чином повідомленою про час та місце розгляду справи, до суду свого представника не направила. При цьому, до початку судового розгляду, до суду надійшло клопотання від представника заінтересованої особи - Башти В.П., про розгляд справи за наявними у справі документами.

Вислухавши пояснення заявника, покази свідків, повно, всебічно та об'єктивно дослідивши матеріали справи, суд вважає, що дана заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

Так, ІНФОРМАЦІЯ_6 помер ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1 /а.с. 9/.

Після настання смерті ОСОБА_5 відкрилась спадщина на належну йому на праві власності квартиру АДРЕСА_1 /а.с. 8/.

Судом встановлено, що ОСОБА_5 та ОСОБА_1 перебувала у зареєстрованому шлюбі з 20 серпня 1983 року /а.с. 6/. 24 жовтня 2012 року даний шлюб між ними розірваний /а.с. 7/.

При цьому, заявник вказує на те, що вона та померлий ОСОБА_5, після розірвання між ними шлюбу, продовжували проживати разом однією сім'єю без реєстрації шлюбу, вели спільно господарство, були пов'язані спільним побутом, правами та обов'язками, до настання смерті останнього, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_6.

У встановлений законодавством шестимісячний строк після смерті ОСОБА_5, заявник звернулась до Жовтоводської нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.Однак, постановою Державного нотаріуса Жовтоводської державної нотаріальної контори Морозюка В.О. від 01 лютого 2018 року їй відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв'язку із відсутністю документів які б підтверджували факт родинних стосунків з померлимОСОБА_5 /а.с. 10/.

Допитаний у судовому засіданні свідок ОСОБА_4 суду показав, що він проживає за адресою: АДРЕСА_2. Також пояснив, що ОСОБА_5 та ОСОБА_1 приблизно в 90-х роках разом переїхали на постійне місце проживання в квартиру АДРЕСА_1, та з того часуспільно безперервно проживали однією сім'єю за вказаною адресою, до настання смерті ОСОБА_5, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_6. Одночасно зазначив, що весь цей час ОСОБА_5 та ОСОБА_1 вели спільно господарство, були пов'язані спільним побутом, правами та обов'язками.

Допитана у судовому засіданні свідок ОСОБА_3 суду показала, що з 2006 року вона проживає в квартирі АДРЕСА_2. Також пояснила, що на час переїзду на постійне місце проживання за вказаною адресою пам'ятає що, ОСОБА_5 та ОСОБА_1 вже проживали тоді спільним подружжям у даному будинку, а саме в квартирі АДРЕСА_1. При цьому, останні проживали таким чином однією сім'єю безперервно, як чоловік і жінка, до настання смерті ОСОБА_5, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_6. Весь цей час ОСОБА_5 та ОСОБА_1 вели спільно господарство, були пов'язані спільним побутом, правами та обов'язками.

Із наданого заявником договору замовлення №386 на організацію та проведення поховання від ІНФОРМАЦІЯ_6, квитанції до прибуткового касового ордера №1386 від 26 грудня 2017 року, товарного чеку №242 від 27 жовтня 2017 року, вбачається, що організацією похованням ОСОБА_5 займалася ОСОБА_1 /а.с. 11, 12, 13/.

За приписами ст. 293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Суд розглядає справи в порядку окремого провадження, зокрема, справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Статтею 315 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу.

Статтею 3 СК України визначено, що сім'ю складають особи, які спільно проживають, пов'язані спільним побутом, мають взаємні права та обов'язки.

Сім'я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.

Враховуючи положення ст. 3 СК України та п.21 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», згідно яких сім'ю складають особи, які спільно проживають, пов'язані спільним побутом, мають взаємні права та обов'язки.

До таких спадкоємців слід віднести тих осіб, які не пов'язані із спадкодавцем кровним спорідненням, не були його родичами, не знаходилися у шлюбі та інших осіб, які з певних причин проживали однією сім'єю.

При цьому ст. 2 СК містить відкритий перелік осіб, які належать до членів сім'ї. Однак поняття "проживання однією сім'єю" та "член сім'ї" не є тотожними. Особа може бути близьким родичем спадкодавця, тобто відноситися до членів сім'ї, проте не проживати з ним однією сім'єю. Центральною ознакою проживання спадкоємця однією сім'єю зі спадкодавцем є систематичне ведення з ним спільного господарства, тобто прийняття участі у спільних витратах, спрямованих на забезпечення життєдіяльності сім'ї. При цьому важливою, проте не основною ознакою, є проживання в одному приміщенні зі спадкодавцем. До кола осіб, які можуть одержати право на спадкування за ст. 1264 ЦК відносяться й інші родичі спадкодавця, причому ними можуть також особи однієї статі зі спадкодавцем, або особи, які взагалі не пов'язані спорідненням зі спадкодавцем.

Відповідно до роз'яснень Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування», викладених у абзацах 1 та 4 пункту 21, при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім'єю не менш як п'ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно враховувати правила частини другої статті 3 СК про те, що сім'ю складають особи, які спільно проживають, пов'язані спільним побутом, мають взаємні права та обов'язки. До числа спадкоємців четвертої черги не входить особа, яка хоч і проживала спільно зі спадкодавцем, але перебувала у зареєстрованому шлюбі з іншою особою.

Відповідно до ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Таким чином, встановлення факту проживання зі спадкодавцем однією сім'єю без шлюбу не менше п'яти років до часу відкриття спадщини для заявника має юридичне значення, оскільки дасть змогу скористатися своїм правом на отримання спадщини.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі письмових, речових і електронних доказів, висновками експертів, показаннями свідків.

При цьому, доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях.

Із показів свідків ОСОБА_3 та ОСОБА_4 судом безпірно встановлено, що померлий ОСОБА_5 та заявник ОСОБА_1 дійсно проживали однією сім'єю без шлюбу не менше п'яти років до часу відкриття спадщини.

Враховуючи, що встановлення факту проживання зі спадкодавцем однією сім'єю не менше п'яти років до часу відкриття спадщини заявниці необхідно для прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_5, інших спадкоємців, які б заперечували у встановленні даного факту не має, суд приходить до висновку, що заява є обґрунтованою і підлягає задоволенню в повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 12, 81, 141, 263-265 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Заяву ОСОБА_1, заінтересована особа Жовтоводська міська рада, про встановлення факту проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без шлюбу не менш як п'ять років до часу відкриття спадщини задовольнити.

Встановити факт спільного проживання ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_5, з ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, який помер ІНФОРМАЦІЯ_6, однією сім'єю без шлюбу не менш як п'ять років до часу відкриття спадщини.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до апеляційного суду Дніпропетровської області у тридцятиденний строк з дня його проголошення.

У відповідності до п.п. 15.5 Розділу ХІІІ перехідних положень ЦПК України (в редакції 2017 року), до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, тобто через Жовтоводський міський суд Дніпропетровської області.

Суддя Жовтоводського міського суду

Дніпропетровської області І.А. Павловська