13.11.2018
Справа№642/5652/18
Провадження№2/642/1833/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 листопада 2018 року суддя Ленінського районного суду міста Харкова Грінчук О.П., розглянувши позовну заяву ПАТ «Дельта-Банк» до ОСОБА_1, ОСОБА_2, третя особа: Київський відділ державної виконавчої служби Полтавського міського управління юстиції про звільнення майна з-під арешту, -

встановив:

Позивач звернувся до суду з позовом про звільнення майна з-під арешту.

Ухвалою суду від 22 жовтня 2018 року вказану позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків, а саме: відсутній адрес місця проживання або перебування відповідача ОСОБА_2, не зазначено сторін виконавчого провадження, в межах якого накладено арешт на майно, не зазначено та не додано докази, що підтверджують вказані обставини, не зазначено осіб, в інтересах яких було накладено арешт на майно відповідачів по справі та права яких можуть бути порушені предявленням даного позову, не надано Інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо обєкта нерухомого майна актуальну на дату подання до суду позову, відсутні докази, на підставі яких правовстановлюючих документів та кому на час звернення до суду з вказаним позовом належить квартира за адресою: АДРЕСА_1, не зазначає, чи закінчено (виконано) виконавче провадження, в якому було накладено арешт на спірне майно, на час звернення з позовом до суду та не надано копію постанови, якою накладено арешт на майно.

08.11.2018 року позивачем до суду надано заяву про виправлення недоліків.

Дослідивши заяву, приходжу до висновку, що недоліки, вказані в ухвалі суду від 22.10.2018 не усунуті.

Так, позивачем в заяві про усунення недоліків, не виконавши вимоги ухвали від 22.10.2018, не вказано сторін виконавчого провадження, тобто осіб, в інтересах яких накладено арешт на майно, чиї права можуть бути порушені поданням даного позову до суду, не надано письмових даних про хід та стадію виконавчого провадження, в якому було накладено арешт на спірне майно, на час звернення з позовом до суду; не додано копії постанов, якими було накладено арешт на майно відповідачів.

Для отримання необхідної інформації для обєктивного розгляду справи, позивач вправі звертатись із запитами до відповідних органів.

В ухвалі суду від 22.10.2018 позивачу розяснено його право відповідно до ч.1 ст. 84 ЦПК України, що у разі неможливості самостійно надати докази, позивач вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Проте позивачем не надано доказів на підтвердження звернень для отримання необхідної інформації та неможливості її отримання, а також до суду не заявлено клопотання про витребування доказів, а тому суд позбавлений можливості встановити коло учасників процесу, чиї права можуть бути порушені поданням такого позову до суду, та сприяти своєчасному, всебічному, повному та обєктивному встановленню всіх обставин справи.

Від змісту позовної заяви залежить позиція відповідача, котрий, як і позивач, має право на судовий захист, а для реалізації цього права має бути обізнаний з тим, які вимоги до нього заявлені, з яких підстав і якими доказами це підтверджується.

Вимоги, що пред'являються до змісту позовної заяви чітко визначеніЦПК України.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасник цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Крім того, Європейський Суд нагадує, що положення підпункту «а» п. 3 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод необхідно аналізувати у світлі більш загальної норми про право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п. 1 цієї статті. У справі надання повної, детальної інформації щодо заявлених вимог та, відповідно, про правову кваліфікацію, яку суд може дати відповідним фактам, є важливою передумовою забезпечення справедливого судового розгляду. Право бути поінформованим про характер і підставу позову потрібно розглядати у світлі права мати можливість підготуватися до захисту, гарантованого підпунктом «b» п. 3 ст. 6 Конвенції.

Згідно ст. 185 ч. 3 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Виходячи з вищевикладеного, приходжу до висновку, що позивач не виконала вимоги, визначені ст. 175 - 177 ЦПК України, а тому вважаю можливим, вважати заяву неподаною та повернути позивачеві.

Керуючись ст.ст.175,177,185 ЦПК України, суддя, -

ухвалив:

Позовну заяву ПАТ «Дельта-Банк» до ОСОБА_1, ОСОБА_2, третя особа: Київський відділ державної виконавчої служби Полтавського міського управління юстиції про звільнення майна з-під арешту - вважати неподаною та повернути позивачеві.

Поверненя позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, у разі припинення існування обставин, які стали причиною її повернення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом пятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя