Провадження № 2/243/2987/2017
Справа № 243/5179/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 листопада 2018 року Слов'янський міськрайонний суд Донецької області у складі:

Головуючого - судді Кузнецова Р.В.,

при секретареві Малиновській І.Ю.,

за участю:

представника позивача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Слов'янського міськрайонного суду Донецької області цивільну справу за позовною заявою акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» до ОСОБА_3 про стягнення вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електроенергією, -

ВСТАНОВИВ :

08 червня 2017 року ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» звернулось до Слов'янського міськрайонного суду Донецької області із позовом до ОСОБА_3 про стягнення вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електроенергією, обґрунтувавши свої вимоги тим, що на позивача покладені завдання здійснювати постачання електроенергії населенню та контролювати оплату за її використання.

Правовідносини між позивачем та відповідачем з постачання та споживання електричної енергії регламентуються також ЦК України, ЗУ «Про електроенергетику» від 16 жовтня 1997 року № 575/97-ВР, ЖК України, ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» від 24 червня 2004 року № 1875-IV, Правилами користування електричною енергією для населення (затверджені Постановою Кабінету Міністрів від 26 липня 1999 р. № 1357, скорочено - ПКЕЕН, Правилами улаштування електроустановок скорочено - ПУЕ, тощо.

На підставі вказаних нормативно-правових актів та технічних документів споживання споживачем електричної енергії можливе лише через прилад обліку електричної енергії, який захищено відповідними пристроями та пломбами постачальника та Держспоживстандарту. Порушення цього правила та обов'язку є протиправною поведінкою (правопорушенням) з боку споживача. Відповідно до ст.ст. 26, 27 ЗУ «Про електроенергетику», споживач зобов'язаний виконувати умови договору, правил користування електричною енергією, інших нормативно-правових актів та технічних документів, а у разі їх порушення несе відповідальність згідно із законодавством України.

Згідно з п. 48 ПКЕЕН, споживач несе відповідальність за: порушення Правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладу обліку та інші дії за які законодавством передбачена відповідальність.

20 березня 2017 року при перевірці представниками Позивача виконання вимог Закону України «Про електроенергетику» від 16 жовтня 1997 року, ПКЕЕН, за місцем проживання відповідача було виявлено порушення ним ст.ст. 26, 27 ЗУ «Про електроенергетику» та п. п. 42, 48 ПКЕЕН, що виразилося у самовільному підключенні електроустановок до електричної мережі іншого споживача ЖЕК № 6, з порушенням схеми обліку. Підключення знаходиться у щитовій. Порушення виявлено двухполюсним показником напруги «Поиск 4».

На підставі п.53 ПКЕЕН, виявлене порушення було зафіксовано в Акті про порушення ПКЕЕН № 211028 від 20 березня 2017 року.

Відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затверджених постановою НКРЕ України № 562 від 04 травня 2006 року з наступними змінами та доповненнями (далі - Методика), на підставі Зазначеного Акту про порушення ПКЕЕН відповідачу по справі було визначено обсяг та вартість спожитої, але неврахованої електричної енергії, внаслідок порушення, на суму - 32 372,94 грн. Розрахунок обсягу та вартості не облікованої електричної енергії здійснювався за тарифами, встановленими Постановами НКРЕ України для споживачів відповідної групи та класу напруги, які діяли під час порушення відповідачем ПКЕЕН та в порядку, передбаченому Методикою.

Вартість не облікованої електроенергії в сумі 32 372,94 грн. була пред'явлена відповідачу до сплати. Однак до теперішнього часу зазначена сума ним не сплачена, у зв'язку із чим позивач вимушений був звернутися до суду за захистом своїх порушених прав та економічних інтересів.

Керуючись ст.ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергетику» від 16 жовтня 1997 року, ст. 8 ЦК України, ст. 64 ЖК України, Правилами користування електричною енергією для населення, Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затверджених постановою НКРЕ України №562 від 04 травня 2006 року, позивач просив суд ухвалити рішення яким стягнути з відповідача на його користь вартість електроенергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електроенергією в розмірі 32 372,94 грн.

У судовому засіданні представник позивача наполягав на задоволенні позовних вимог, просив суд задовольнити позов в повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_3, будучи належним чином повідомленим про місце, дату та час розгляду справи, у судове засідання не з'явився, подав до суду письмові заперечення в яких розгляд справи просив проводити у його відсутності, та у задоволенні позову просив відмовити у повному обсязі. В наданих до суду письмових запереченнях зазначив, що відповідно до Правил користування електричною енергією затверджених постановою Е1КРЕ 31 липня 1996 року № 28 зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 02 серпня 1996 року № 417/1442 (надалі ПКЕЕ) п.5.1. договір про постачання електричної енергії є основним документом, який регулює відносини між постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, що здійснює свою діяльність на закріпленій території, і споживачем та визначає зміст правових відносин, прав та обов'язків сторін.

Згідно із ст. 714 Цивільного кодексу України, постачання енергетичними ресурсами через приєднану мережу здійснюється відповідно до договору за яким одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Так, на виконання п. 11 договору з компанією ПАТ «ДТЕК Доиецькобленерго» № 210148021 від 23 лютого 2016 року щодо забезпечення належного технічного стану та безпечної експлуатації своїх внутрішніх електромереж, електроустановок та побутових електроприладів, відповідачем, як споживачем, у зв'язку із несправностями електричної мережі, через що 13 березня 2017 року декілька разів аварійно припинялося постачання електроенергії до квартири НОМЕР_3, буд. 33, м. Слов'янська Донецької області, було викликано електрика КП Слов'янської міської ради «ЖЕК №6».

Оскільки поквартирний прилад обліку квартири споживача розташований па сходовій клітці з вільним доступом до нього, відповідно до п. 11 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 (надалі НКЕЕН) відповідальність за збереження поквартирних приладів обліку, встановлених на сходових клітках, та пломб на них несе власник будинку або організація, у віданні якої перебуває будинок, для усунення несправностей електропостачання прибув електрик КП Слов'янської міської ради «ЖЕК №6» ОСОБА_5 (4 розряд).

Після проведення ремонтних робіт шляхом виконання певних маніпуляцій у розподільній щитовій ОСОБА_5 повідомив про те, що несправно працює пакетний перемикач і його необхідно замінити. Також електрик «ЖЕК №6» повідомив, що для того щоб забезпечити належний технічний стан та експлуатацію внутрішніх електромереж, електроустановок та побутових електроприладів в квартирі НОМЕР_3 він тимчасово виключив з мережі несправний прилад.

У подальшому 20 березня 2017 року відповідачеві на мобільний телефон зателефонував ОСОБА_6 та повідомив, що електромонтери ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» самостійно відчинили розподільну щитову, де знаходяться прилади обліку квартир НОМЕР_2 та виявили якісь порушення з підключення.

Коли відповідач прибув до своєї квартири, то три особи представилися працівниками ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» та повідомили про наявність неправильних підключень, про що складено акт про порушення (ПКЕЕН). На висунуті претензії споживач пояснив, що жодних втручань до приладу обліку електроенергії та до електромережі, що могло викликати викривлення обліку він не здійснював та повідомив про нещодавні ремонтні роботи, здійснені працівником «ЖЕК №6».

Для надання відповідних пояснень споживач викликав електрика «ЖЕК №6» ОСОБА_5, який працівникам ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» детально пояснив, які саме і чому він здійснив зміни в електросистемі квартири НОМЕР_3 під час здійснення ремонтних робіт 13 березня 2017 року, проте вони не мали впливати на вимірювання спожитої електроенергії.

Як пізніше стало відомо, то пояснення електрика «ЖЕК №6» ОСОБА_5 до акту внесені не були, його не зазначено в акті ані як свідка, що прямо передбачено формою акту, ані як особу присутню при його складанні, та пояснення в нього не відбиралися. Ігнорування таких важливих відомостей є необ'єктивним зловживанням з боку працівників постачальника електроенергії та не сприяє встановленню істини.

За загальним правилом, шкода відшкодовується в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Таким чином у діях відповідача відсутні вина, ознаки неправомірності дій та причинний зв'язок з ймовірною шкодою якщо така мала місце.

Крім того, акт про порушення (ПКЕЕН) № 211028 складений з низкою порушень.

Так у вказаному акті не зазначено конкретні пункти ПКЕЕН та умов договору порушення яких мається на увазі, що позбавляє акт однозначності.

В акті зазначено, що підключення здійснено до електричної мережі іншого споживача (ЖЕК №6) без зазначення конкретної точки підключення та підстав приналежності цієї мережі саме зазначеному споживачу. Про самовільність підключення вже описувалося вище.

Посилання в акті на те, що змонтовано приховану електропроводку є безпідставним, оскільки електрична проводка, яка приєднана до електричної мережі доступна для загального огляду та представник постачальника без використання спеціальних технічних засобів або часткового демонтажу будівельних конструкцій, оздоблювальних матеріалів, під час попереднього контрольного огляду засобу обліку або технічної перевірки мав можливість виявити та оглянути, що і було зроблено контролерами постачальника електроенергії. Також не можна враховувати, що порушення виявлено спеціальним приладом «ГІоиск-4», оскільки в акті не зазначено його інвентаризаційний номер та дату повірки.

В акті не зазначено який прилад було підключено до розетки зазначеної в ньому та його опис.

Також є суперечливим зазначення «Фаза» в 3 ей клемме», що викликає її подвійне тлумачення, або як констатація факту, без зазначення де ця клема знаходиться, або як вид порушення без опису його суті.

Зазначене є недотриманням форми акту щодо докладного зазначення виду, обставин і суті порушення та п. 4.7. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ 04 травня 2006 року № 562, щодо однозначності тексту та недопущення його подвійного тлумачення.

Крім того, в порушення п. 4.7. Методики, в акті п. 2 не зазначено місце, тавро установлених пломб та їх стан, що мас суттєве значення, оскільки представниками ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» 20 березня 2017 року було зрізано непошкоджену пломбу з приладу обліку квартири НОМЕР_3 та поміняно місцями два дроти, які знаходилися під опломбованою кришкою лічильника, що відповідно до ГТКЕЕ не допускається.

В п. 3 акту, в порушення Методики, результати вимірювання параметрів схеми електропостачання споживача па дату складення акту не відповідає дійсності, оскільки засоби вимірювальної техніки при цьому не застосовувалися та дані показань приладу зазначені в цьому пункті споживачу та присутнім свідкам не повідомлялися.

Зазначення в п. 5 акту переліку всіх струмоприймачів кв. 21, приєднаних споживачем до електричної мережі є необ'єктивним, оскільки з порушенням обліку міг працювати тільки один, що контролерами споживача взагалі не було описано.

В п. 6 акту не зазначено, що схема обліку електричної енергії відновлена контролерами постачальника шляхом переставлення місцями двох дротів підключення лічильника, які до цього були опломбовані.

Зазначена в акті вимога щодо необхідності мати при собі паспорт, довідку про склад сім'ї, довідку з місця роботи про доходи не відповідає п. 4.2. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією та є недодержанням встановленої законом форми акта, що також спричинить розголошення особистих даних споживача.

В порушення п. 53 Правил користування електричною енергією для населення енергопостачальник за 20 календарних днів не повідомив відповідача, як побутового споживача, про те, що комісія постачальника електроенергії з розгляду складеного акту про порушення буде проводити засідання 10 квітня 2017 року, оскільки, відповідно до поштової відмітки, копію акту направлено йому тільки 30 березня 2017 року, що позбавило споживача можливості належним чином підготуватися до розгляду акта та звернутися до відповідних контролюючих органів передбачених п. 54 Правил, зокрема НКРЕКП, Держспоживінспекції, Антимонопольного комітету, тощо, які мали взяти участь у засіданні комісії.

Вчинення вказаного порушення підтверджується відповіддю ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» від 20 квітня 2017 року № 1822 - (Додаток 2) та відповіддю Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП) від 27 червня 2017 року № 4602/20. 3/9-17.

Крім того, до акту не долучено результати фотозйомки та не зазначено про можливість ознайомлення з відеозйомкою про які йдеться в акті.

Про вказані та інші порушення було вказано у зверненні, яке 10 квітня 2017 року відповідачем було подано до ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» Слов'янський ЦОК.

На вказане звернення 10 травня 2017 року відповідачем була отримана відповідь датована 20 квітня 2017 року у якій не було надано оцінку жодному із наведених у скарзі питань та зауважень, що є грубим порушенням ст. 15 Закону України «Про звернення громадян».

Разом із тим, у відповіді від 20 квітня 2017 року повідомлялося, що акт про порушення № 211028 буде розглядатися комісією 24 квітня 2017 року, після чого процитовано п. 53 ПКЕЕН вимоги якого знову ж таки грубо порушено, адже споживачу про дачу та час засідання взагалі не повідомлено.

Оскільки у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення побутового споживача про час і дату засідання комісії акт про порушення правил не розглядається, то відповідач вважає, що його до теперішнього часу не розглянуто.

Відповідно до вимог п. 53 ПКЕЕН акт про порушення Правил, не розглянутий у визначеному ПКЕЕН порядку протягом 50 календарних днів від дня його складання, вважається недійсним та підлягає скасуванню.

Порушення позивачем вказаної норми також підтверджується відповіддю Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики га комунальних послуг (НКРЕКП) від 27 червня 2017 року № 4602/20. 3/9-17, зокрема: «оскільки еиергопосгачальником не було розглянуто Акт у порядку, передбаченому пунктом 53 ПКЕЕН, протягом 50 календарних днів від дня його складення, вказаний Акт та здійсненні на його підставі нарахування підлягають скасуванню».

Крім того, позивачем грубо порушено вимоги абзацу 9 п. 53 ПКЕЕН щодо надання побутовому споживачу копії протоколу, яким оформлено рішення комісії з розгляду згаданого акту, що позбавило споживача ОСОБА_3 можливості оскаржити його у досудовому порядку, що також зазначено у відповіді Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг яка відповідно до ст. 54 ПКЕЕН здійснює контроль за дотриманням цих правил.

Про існування протоколу засідання комісії Слов'янського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» відповідачу стало відомо тільки після отримання копії позову із додатками до нього. Цей протокол також складений із порушенням вимог абзацу 4 п. 53 ПКЕЕН оскільки в ньому відсутня відмітка про причини відсутності побутового споживача (якими стало його неповідомлення про час та дату засідання), з порушенням абзацу 9 п. 53 ПКЕЕН оскільки в протоколі не зазначено причетність побутового споживача ОСОБА_3 до порушення цих правил та не розглянуто інформацію, яка була надана споживачем 10 квітня 2017 року.

Подібні дії ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» з тривалого неприйняття рішення та відключення споживача, який не має заборгованостей за спожиту електроенергію, від електропостачання, (у той час як можна було відключити тільки безоблікове приєднання до електромережі про яке споживач не знав та порушення схеми усунуто під час оформлення акта) позбавило трьох непрацюючих пенсіонерів, 1958, 1954 та 1927 років народження, мінімальних соціальних і побутових умов (оскільки у вказаній багатоповерхівці не передбачено газопостачання) і є незаконним та грубим зловживанням своїм монопольним становищем, що потягло за собою порушення прав та законних інтересів споживачів.

Здійснені позивачем розрахунки вартості не облікованої електроенергії за 3 роки є безпідставними оскільки договір між споживачем та ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» укладено тільки 23 лютого 2016 року та згідно із відомостями наданими позивачем суду, останній обхід та перевірку правильності обліку електричної енергії здійснено контролером ОСОБА_7 16 лютого 2017 року.

Також, згідно із відповіддю НКРЕКП позивачем ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» було відключено від електричної мережі об'єкт побутового споживача ОСОБА_3 з недотриманням вимог ПКЕЕН.

Крім того, у зв'язку із грубими порушеннями позивачем діючого законодавства га на підставі н. 53 ПКЕЕН оскільки акт про порушення Правил на який у своїй позовній заяві посилається ГІАТ «ДТЕК Донецькобленерго», не розглянутий у визначеному ПКЕЕН порядку протягом 50 календарних днів від дня його складання, вважається недійсним та підлягає скасуванню, то й позовні вимоги є непідтвердженими та безпідставними.

Керуючись п. 10.10. ПКЕЕ про те, що споживач не несе відповідальності за майнову шкоду, заподіяну постачальнику електричної енергії за регульованим тарифом (електропередавальній організації) або третім особам, та матеріальні збитки, які викликані форс-мажорними обставинами, некваліфікованими діями персоналу електропередавальної організації, постачальника електричної енергії, або споживача, оскільки у діях споживача ОСОБА_3 відсутні вина, ознаки неправомірності дій та причинний зв'язок з ймовірною шкодою якщо така мала місце, відповідач просив ухвалити рішення яким відмовити у задоволенні позовних вимог ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» про стягнення вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електроенергією, у повному обсязі.

Представник позивача у судовому засіданні просила суд відмовити у задоволенні позову, посилаючись на його безпідставність.

Допитаний у судовому засіданні свідок ОСОБА_8 пояснив суду, що під час перевірки квартири відповідача у ході технічної перевірки було виявлено, скрите самовільне підключення до електромережі. Під час обстеження було встановлено, що з шафи електропостачання виходив провід, який вів до туалету. Під час перевірки встановлено було, що в туалеті була вмонтована розетка. Вони почали перевіряти електропостачання, та було встановлено, що електропостачання до розетки в туалеті подавалося, а диск електролічильника не рухався. Після чого було складено акт та було відключено всю квартиру від електропостачання. Технічно було можливо відключити самовільне підключення та не відключати всю квартиру від електропостачання. Зауважень щодо складання акту у споживача не було, він відмовився від підпису.

Допитана у судовому засіданні свідок ОСОБА_9 пояснила суду, що під час перевірки квартири відповідача у ході технічної перевірки було виявлено, скрите самовільне підключення до електромережі. Під час обстеження було встановлено, що з шафи електропостачання виходив провід, який вів до туалету. Під час перевірки встановлено було, що в туалеті була вмонтована розетка. Вона складала акт порушення та схему до нього. Після чого було відключено всю квартиру від електропостачання.

Суд, розглянувши подані документи та матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, дослідивши покази свідків приходить до висновку, що позовні вимоги ПАТ «ДТЕК Донецькі електромережі» до ОСОБА_3 про стягнення вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електроенергією не підлягають задоволенню з огляду на такі встановлені у судовому засіданні обставини та відповідні ним норми чинного законодавства.

Судом встановлено, що 20 квітня 2018 року на виконання Закону України «Про ринок електричної енергії» від 13 квітня 2017 року №2019-VIII загальними зборами акціонерів «ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» прийняло рішення про зміну найменування Публічне акціонерне товариство «ДТЕК Донецькобленерго» на Акціонерне товариство «ДТЕК Донецькі електромережі», організаційна-правова форма - акціонерне товариство - залишилося незмінною. 23 травня 2018 року у відповідності до рішення загальних зборів акціонерів Публічне акціонерне товариство «ДТЕК Донецькобленерго» перейменовано в Акціонерне товариство «ДТЕК Донецькі електромережі». Відповідно до Статуту в новій редакції від 20.04.2018 року АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» є правонаступником майна, прав та обов'язків ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго».

В судовому засіданні достовірно встановлено, та не оспорюється сторонами, що 20 березня 2017 року представниками позивача ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» за місцем проживання відповідача за адресою: АДРЕСА_1 був складений акт № 211028 за фактом самовільного підключення відповідачем електроустановок до електричної мережі іншого споживача - ЖЕК № 6 із порушенням схеми обліку.

У вказаному акті зазначено, що виявити представники ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості. Змонтована розетка із прихованою електропроводкою. При увімкненні навантаження у вказану розетку, диск електролічильника не обертається. Електроенергія споживається, проте лічильником не враховується. Точка підключення знаходиться в щитовій. Порушення виявлено двухполюсним показником напруги «Поиск-4» «Фаза» в 3-ей клемме.

Також в акті зазначено, що споживач або уповноважена ним особа запрошується на засідання комісії. При собі мати паспорт, довідку про склад сім'ї, довідку з місця роботи про доходи. У разі неявки на засідання комісії, цей акт розглядатиметься без участі споживача або уповноваженої ним особи.

Комісія постачальника електроенергії з розгляду вказаного акту про порушення буде проводити засідання 10 квітня 2017 року. Споживач ОСОБА_10 від підпису відмовився (а.с. 5-6 з.б.).

Згідно із повідомленням про вручення поштового відправлення - «акт», яке було направлено 30 березня 2017 року, ОСОБА_3 його було отримано - 04 квітня (а.с. 10).

Згідно із протоколом засідання комісії № 114 від 24 квітня 2017 року про розгляд акта про порушення ПКЕЕ для населення, в складі: ОСОБА_11, ОСОБА_12, ОСОБА_13, ОСОБА_14, ОСОБА_15, був розглянутий акт № 211028 складений 20 березня 2017 року «Змонтована розетка з прихованою проводкою». За наслідками розгляду вказаного акту, комісія прийшла до висновку, що акт складений у відповідності до вимог п. 53 ПКЕЕН, розрахунок суми недорахованої електроенергії проведений згідно із п. 3.1.5 Методики розрахунку об'єму та вартості недорахованої електроенергії внаслідок порушення побутовим споживачем ПКЕЕН (а.с. 7)

Згідно із розрахунком збитків за актом про порушення ПКЕЕН № 211028 від 20 березня 2017 року, розрахунок збитків проведений за періоди: з 20 березня 2014 року по 31 травня 2014 року - 943,14 грн.;

з 01 червня 2014 року по 30 вересня 2014 року - 1988,24 грн.;

з 01 жовтня 2014 року по 31 березня 2015 року - 3316,12 грн.;

з 01 квітня 2015 року по 31 серпня 2015 року - 4643,17 грн.;

з 01 вересня 2015 року по 29 лютого 2016 року - 5999,91 грн.;

з 01 березня 2016 року по 31 серпня 2016 року - 6888,15 грн.;

з 01 вересня 2016 року по 28 лютого 2017 року - 7636,61 грн.;

з 01 березня 2017 року по 20 березня 2017 року - 957,60 грн., а всього до сплати - 32372,94 грн. (а.с. 8-9).

Судом були досліджені також додані до розрахунку фотознімки щитової (а.с. 11).

Згідно із повідомленням комунального підприємства Слов'янської міської ради «ЖЕК № 6» від 05 квітня 2017 року № 156/01-4, за заявкою відповідача ОСОБА_3 від 13 березня 2017 року, був направлений 13 березня 2017 року електрик «ЖЕК № 6» ОСОБА_16 (4 розряд) для усунення несправностей в електропостачанні в квартирі АДРЕСА_1. Вказаний виклик зафіксований в журналі приймання заявок (а.с. 38-39).

10 квітня 2017 року відповідачем ОСОБА_3 було надано ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» лист для розгляду на комісії постачальника електроенергії з розгляду акту про порушення ПКЕЕН № 211028 від 20 березня 2017 року, в якому відповідачем були наведені заперечення на акт, викладені обставини за яких були проведені ремонтні роботи електриком «ЖЕК № 6» ОСОБА_16, а також про те, що жодного втручання до приладів обліку електроенергії та самовільного підключення ОСОБА_3 не здійснював. Крім того, наголосив на тому, що пояснення електрика ОСОБА_16 співробітниками ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» не були внесені до акту (а.с. 34-35).

Листом ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» № 1822 від 20 квітня 2017 року відповідачеві було надано відповідь, згідно із якою, йому було повідомлено, що акт про порушення №211028, складений за адресою АДРЕСА_1, буде розглядатися комісією 24 квітня 2017 року, у зв'язку з тим, що Акт № 211028 був отриманий споживачем 04 квітня 2017 року (згідно повідомленням про вручення поштового відправлення), відповідно до п. 53 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою КМУ від 26 липня 1999 року № 1357 енергопостачальник повідомляє побутового споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії. Додатково повідомлено, що згідно із п. 53 ПКЕЕН, якщо між побутовим споживачем і енергопостачальником не досягнуто згоди щодо користування електричною енергією, її оплати, збереження засобів обліку тощо, спірні питання вирішуються в установленому законодавством порядку (а.с. 42).

Згідно із договором № 210148021 укладеним між ОСОБА_3 та позивачем ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» про користування електричною енергією, він був укладений 23 лютого 2016 року.

Згідно із п. 11 вказаного договору, споживач електричної енергії зобов'язується: дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про користування електричною енергією; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію свої внутрішніх електромереж, електроустановок та побутових електроприладів тощо (а.с. 49-50).

Згідно із повідомленням Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП) № 4602/20.3/9-17 від 27 червня 2017 року, щодо відповідності дій ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» вимогам законодавства та в межах компетенції, було встановлено, що енергопостачальником не було повідомлено побутового споживача у порядку, передбаченому пунктом 53 ПКЕЕН (не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії), про проведення 24 квітня 2017 року засідання комісії з розгляду Акта, а тому ПАТ «ДТЕК Донєцькобленерго» не мало права розглядати Акт на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. Таким чином, оскільки енергопостачальником не було ррозглянуто Акт у порядку, передбаченому пунктом 53 ПКЕЕН, протягом 50 календарних днів від дня його складення, вказаний Акт та здійснені на його підставі нарахування підлягають скасуванню. Крім того НКРЕКП було встановлено, що 20 березня 2017 енергопостачальником було відключено від електричної мережі об'єкт побутового споживача з недотриманням вимог ПКЕЕН, а тому ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» мас безоплатно відновити електропостачання на об'єкт побутового споживача (а.с. 54-56).

Відповідно до положень пункту 53 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 (ПКЕЕН), у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об'єкта або має право користуватися цим об'єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження.

У разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.

Електропостачальник повинен вести журнал реєстрації засідань комісії з розгляду актів про порушення цих Правил, в якому зазначаються дата проведення засідання; номер протоколу; склад комісії; склад запрошених на засідання комісії (представники НКРЕКП, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, обласних державних адміністрацій, обласних відділень Антимонопольного комітету, спеціального уповноваженого центрального органу виконавчої влади у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів); відмітка про присутність або відсутність побутового споживача (у разі відсутності зазначити причини відсутності побутового споживача); перелік питань, які розглядалися на засіданні комісії; час розгляду кожного з питань, зміст окремої думки учасників комісії (у разі її наявності) та стислий зміст рішення.

Побутовий споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів.

Енергопостачальник повідомляє побутового споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату.

Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення побутового споживача про час і дату засідання комісії.

Акт про порушення Правил, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 50 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню.

Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається побутовому споживачу.

У протоколі зазначається інформація про причетність побутового споживача до порушення цих Правил.

У разі причетності побутового споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 р. № 562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами правил користування електричною енергією.

У разі виявлення фактів розкрадання електричної енергії електропостачальник має право відключити лише безоблікове приєднання до електричних мереж. Якщо неможливо усунути безоблікове приєднання під час оформлення акта, відключенню підлягає об'єкт споживача в цілому, про що зазначається в акті.

У разі відмови побутового споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення).

Якщо між побутовим споживачем і енергопостачальником не досягнуто згоди щодо користування електричною енергією, її оплати, збереження засобів обліку тощо, спірні питання вирішуються в установленому законодавством порядку.

Згідно із п. 7 Акта, 20 березня 2017 року, представниками енергопостачальника було відключено від електричної мережі вищевказаний об'єкт побутового споживача у зв'язку із відсутністю у них технічної можливості припинити лише безоблікове споживання електричної енергії.

При цьому, Акт не містить інформації щодо причини (обставин) відсутності в представників енергопостачальника технічної можливості припинити лише безоблікове споживання електричної енергії, зокрема, дій побутового споживача, які зашкодили енергопостачальнику вжити заходів щодо припинення лише безоблікового споживання електричної енергії.

Разом з тим, на думку НКРЕКП, енергопостачальник мав можливість припинити лише безоблікове споживання електричної енергії під час складення Акта, зокрема, шляхом правильного підключення приладу обліку (підключити «фазу» у першу клему приладу обліку).

Таким чином, НКРЕКП вважає, що 20.03.2017 енергопостачальником було і/ відключено від електричної мережі об'єкт побутового споживача з недотриманням вимог ПКЕЕН, а тому ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» мас безоплатно відновити електропостачання на об'єкт побутового споживача.

Як встановлено судом, в п. 9 спірного Акту від 20 березня 2017 року, представниками ПАТ «ДТЕК Донєцькобленерго» було зазначено, що засідання комісії постачальника електричної енергії з розгляду Акта відбудеться 10 квітня 2017 року. Згідно із повідомленням про вручення поштового відправлення - «акт», ОСОБА_3 його було отримано - 04 квітня 2017 року. 20 квітня 2017 року ПАТ «ДТЕК Донєцькобленерго» було направлено побутовому споживачу лист № 1822 з повідомленням про те, що засідання комісії постачальника електричної енергії з розгляду Акта відбудеться 24 квітня 2017 року. 24 квітня 2017 року енергопостачальником був розглянутий Акт на засіданні комісії з розгляду актів про порушення ПКЕЕН ПАТ «ДТЕК Донєцькобленерго», при цьому, як зазначає відповідач, лист ПАТ «ДТЕК Донєцькобленерго» від 20 квітня 2017 року № 1822, побутовим споживачем був отриманий 10 травня 2017 року. Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що енергопостачальником не було повідомлено побутового споживача у порядку, передбаченому пунктом 53 ПКЕЕН (не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії), про проведення 24.04.2017 засідання комісії з розгляду Акта, а тому ПАТ «ДТЕК Донєцькобленерго» не мало права розглядати Акт на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. Доказів які б спростовували такий висновок суду відповідачем не надані.

Таким чином, оскільки енергопостачальником не було розглянуто Акт у порядку, передбаченому пунктом 53 ПКЕЕН, протягом 50 календарних днів від дня його складення, вказаний Акт та здійснені на його підставі нарахування підлягають скасуванню.

Крім того, згідно із п. 3.1.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562, ця методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН ( 1357-99-п ), та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН ( 1357-99-п ), зокрема, у разі 5) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку .

Згідно із п. 3.3 Методики, розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії; за кількістю днів.

Згідно із п. «б» п. 3.3 Методики, у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричних мереж енергопостачальника - із дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, та до дня усунення порушення.

Згідно із п. 2.4. Методики, у разі виявлення у споживача порушень ПКЕЕ ( z0417-96 ), зазначених у підпунктах 1 - 4, 6 пункту 2.1 Методики, та за умови наявності договору про постачання електричної енергії для потреб струмоприймачів (електроустановок), щодо яких виявлено порушення (далі - Договір), зазначених у підпункті 5 пункту 2.1 Методики, сума до сплати має бути зменшена на величину вартості електричної енергії відповідно до виставлених споживачу за період порушення рахунків за точкою (точками) обліку, на якій (яких) було виявлено порушення.

У разі, коли вартість електричної енергії відповідно до виставлених за період порушення рахунків за точкою (точками) обліку, на якій (яких) було виявлено порушення, менша вартості електричної енергії, оплаченої за період порушення, сума до сплати має бути зменшена на величину вартості оплаченої електричної енергії. В інших випадках споживачу виписується рахунок на всю розраховану суму.

Згідно із п. «в» п. 2.5 Методики, кількість днів у періоді, за який має здійснюватися перерахунок (Д день), визначається за формулою Д = Д + Д, (2.6) , де: Д - кількість робочих днів споживача від дня останнього контрольного огляду приладу обліку або технічної перевірки (у разі коли технічна перевірка проводилась після останнього контрольного огляду приладу обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у 6 календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення.

Якщо споживач встановив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до недообліку спожитої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, Д визначається виходячи з кількості робочих днів споживача з дня останньої технічної перевірки, або допуску електроустановки споживача в експлуатацію, або набуття прав власності або користування (у разі якщо технічна перевірка у період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію або набуття ним права власності на об'єкт до дати виявлення порушення не проводилась), але не більше ніж за три роки.

Якщо споживач встановив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до недообліку спожитої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, Д визначається виходячи з кількості робочих днів споживача з дня останньої технічної перевірки, або допуску електроустановки споживача в експлуатацію, або набуття прав власності або користування (у разі якщо технічна перевірка у період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію або набуття ним права власності на об'єкт до дати виявлення порушення не проводилась), але не більше ніж за три роки.

Згідно із розрахунком збитків за актом про порушення ПКЕЕН № 211028 від 20 березня 2017 року, розрахунок збитків проведений за період: з 20 березня 2014 року по 20 березня 2017 року, тобто період у три роки. Розмір вартості не облікованої електроенергії за цей період вирахуваний в сумі - 32372,94 грн.

Згідно із договором № 210148021 укладеним між ОСОБА_3 та позивачем ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» про користування електричною енергією, він був укладений 23 лютого 2016 року.

Як видно із акту звірки 5005 розрахунків за електроенергію станом на 25 лютого 2016 року з показниками 43736 між постачальником ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» та споживачем ОСОБА_3 (а.с. 48), звірка (контрольне вимірювання) показників розрахунків за електроенергію відповідача ОСОБА_3 була проведена 25 лютого 2016 року.

Згідно із таблицею контрольних вимірювань наведеною позивачем в розрахунку збитків за актом про порушення ПКЕЕН № 211028, останнє контрольне вимірювання контролером було здійснено 16 лютого 2017 року (а.с. 9).

Відомостей про те коли саме було проведено останню технічну перевірку електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення чи коли виникло право користування відповідача електроустановкою, з урахуванням чого мало б здійснюватися вирахування періоду, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії, відповідачем суду не надано.

Також, суд не приймає до уваги посилання позивача (зазначення в Акті) на те, що позивачем було вчинено дії, що призвели до недообліку спожитої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали б можливості, оскільки змонтована електропроводка чи розетка, яка приєднана до електричної мережі знаходились в щитку і є доступною для загального огляду під час попереднього контрольного огляду засобу обліку або технічної перевірки мали б можливість виявити. Крім того, в спірному Акті жодним чином не конкретизовано спеціальний прилад «Поиск-4», в акті не зазначено його інвентаризаційний номер та дату повірки.

Таким чином, враховуючи положення п.п. 3.1.5, 3.3, 2.4, 2.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562, якими передбачено, що розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричних мереж енергопостачальника - із дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, суд приходить до висновку, розрахунок вартості не облікованої електричної енергії, за спірним Актом від 20 березня 2017 року був проведений із порушенням правил вказаної Методики.

Відповідно до п. п. 10,11 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 1 листопада 1996 року «Про застосування Конституції України при здійсненні правосуддя», Конституційні положення про законність судочинства та рівність усіх учасників процесу перед законом і судом (ст. 129 Конституції) зобов'язують суд забезпечити всім їм рівні можливості щодо надання та дослідження доказів, заявлення клопотань та здійснення інших процесуальних прав. При вирішенні цивільних справ суд має виходити з поданих сторонами доказів.

Суд виходить з вимог ст.ст. 12, 81 ЦПК України, відповідно до яких цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

За приписами статті 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що у задоволенні позовних вимог публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» до ОСОБА_3 про стягнення вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електроенергією слід відмовити.

Відповідно до ч.1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Частиною 1 статті 133 ЦПК України визначено перелік витрат, пов'язаних з розглядом справи, в тому числі є витрати на професійну правничу допомогу.

Статтею 59 Конституції України гарантується право на професійну правничу допомогу. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.

Представництво інтересів в суді як форма правничої допомоги полягає у сприянні особи у здійсненні нею права на захист, що є способом реалізації нею її прав та обов'язків, у разі неможливості з певних причин взаємодіяти із учасниками правових відносин. Одним із видів представництва є представництво за договором, тобто письмовою угодою, якою особа уповноважує іншу особу представляти її інтереси у правових правовідношеннях, як із судом так і з учасниками судового процесу.

У даному випадку представництво інтересів відповідача ОСОБА_3 здійснювала адвокат ОСОБА_2 на підставі ордеру серії АА № 066634, свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю № 4049.

Згідно зі статтею 137 ЦПК України витрати, пов'язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов'язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

На підтвердження надання правової допомоги, представником відповідача було надано суду попередній розрахунок судових витрат на професійну правничу допомогу, в якому вказаний опис наданих послуг, що складається з: надання консультацій усних та письмових, збір доказів; складання запитів, заперечень, клопотань; участь у судових засіданнях у справі, загальна сума грошових коштів за наданні послуги становить 7 000 грн. А також надано квитанції та акт приймання-передачі наданих послуг від 10.05.2017 року про розрахунок витрат, які були понесені і можуть бути понесені адвокатом при наданні правової допомоги.

Так, як вбачається із розрахунку наданого представником, вартість одної години праці адвоката визначена у 600 грн.

При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. Ті самі критерії застосовує ЄСПЛ, присуджуючи судові витрати на підставі статті 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Зокрема, у рішеннях від 12 жовтня 2006 року у справі «Двойних проти України» (пункт 80), від 10 грудня 2009 року у справі «Гімайдуліна і інших проти України» (пункти 34-36), від 23 січня 2014 року у справі «East/West Alliance Limited» проти України», від 26 лютого 2015 року у справі «Баришевський проти України» (пункт 95) зазначено, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим.

У рішенні ЄСПЛ від 28 листопада 2002 року у справі «Лавентс проти Латвії» зазначено, що відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір.

Суд вважає, що у цій справі наявний передбачений ч.3 ст.137 ЦПК детальний опис робіт (послуг), виконаних адвокатом. Крім того, відсутнє передбачене ч.5 ст.137 ЦПК України клопотання іншої сторони про зменшення розміру витрат на правничу допомогу.

Отже, враховуючи наведене, наявність документів, що підтверджують сплату позивачем 7000,00грн на професійну правничу допомогу, відсутність клопотання іншої сторони про зменшення розміру витрат на правничу допомогу, враховуючи складність справи, витрачений адвокатом час на виконання відповідних робіт, обсяг наданих ним послуг та ціну позову, суд вважає, що є всі підстави для стягнення витрат на професійну правничу допомогу в розмірі 7000,00грн.

На підставі наведеного, керуючись ст. 526 , 629 , 1166 , 1192 ЦК України 2003 року , ст. 27 Закону України «Про електроенергетику» , п. 48 , 53 «Правил користування електричною енергією для населення» ,ст. ст. 4, 12, 14, 81,82, 89, ч. 4 ст. 223, 259, 263 - 265, 273, ЦПК України, суд ,-

В И Р І Ш И В :

У задоволенні позовних вимог акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» до ОСОБА_3 про стягнення вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електроенергією - відмовити.

Стягнути з акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі», код юридичної особи 00131268, місцезнаходження: 84302, Донецька область, м. Краматорвьк, вул. Комерційна, буд. 8 на користь ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, РНОКПП: НОМЕР_1, який проживає за адресою: АДРЕСА_1, 7 000 гривень (сім тисяч гривень) компенсації за понесені судові витрати.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

На рішення суду може бути подано апеляційну скаргу до Донецького апеляційного суду через Слов'янський міськрайонний суд Донецької області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Повний текст рішення виготовлено 15 листопада 2018 року.

Суддя Слов'янського

міськрайонного суду Р.В. Кузнецов