АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Провадження № 22-ц/774/252/18 Справа № 204/541/17 Головуючий у 1 й інстанції - Черкез Д. Л. Доповідач - Єлізаренко І.А.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 березня 2018 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати у цивільних справах Апеляційного суду Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Єлізаренко І.А.

суддів Красвітної Т.П., Свистунової О.В.

за участю секретаря Черкас Є.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 03 травня 2017 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення шкоди, -

В С Т А Н О В И Л А:

У січні 2017 року ОСОБА_2 звернувся з позовом до ОСОБА_3 про стягнення шкоди.

В обґрунтування своїх позовних вимог позивач посилався на те, що він є власником квартири АДРЕСА_1, що підтверджується договором купівлі-продажу від 06 вересня 2014 року. До його квартири зі стелі почала поступати вода. В результаті залиття його квартири було спричинено шкоду коридору та суміщеному санвузлу: мокрі плями на стінах і стелі, пошкодження шпалер, а також пліснява на стінах і стелі. Він 10 листопада 2016 року звернувся до обслуговуючої будинок організації ПТО КП «Жилсервіс-1» ДГС з вимогою встановити причини залиття, зафіксувати та підтвердити факт залиття його квартири. Комісією в складі начальника ПТО КП «Жилсервіс-1» ДГС ОСОБА_5 та інженера ПТО КП «Жилсервіс-1» ДГС ОСОБА_6 після обстеження встановлено: в кімнаті, площею 3,2 кв.м. вбачається крапельна течія в області стиків стіни та шпалер. В суміщеному санвузлі в області стиків стіни та стелі вбачається вологі плями. За результатами обстеження комісією складено акт візуального обстеження від 10 листопада 2016 року. Причиною залиття актом встановлено: халатне відношення до сантехнічних приладів власників квартири НОМЕР_1. Відповідач від підписання зазначено акту відмовився. 02 січня 2017 року та 16 січня 2017 року належну йому квартиру знову залило. Він звернувся до Директора КП «Жилсервіс-2» ДМР. Комісією в складі старшого майстра ОСОБА_7, старшого майстра ОСОБА_8 складено акт про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання). У акті встановлено, що 16 січня 2017 року в буд. 104 по АДРЕСА_2 відбулось залиття з кв.НОМЕР_1. Причиною аварії встановлено: халатне відношення мешканця кв.НОМЕР_1. Аварійною службою на момент виїзду 16 січня 2017 року спостерігалась теч зі стелі у ванній кімнаті. Залиття належної йому квартири АДРЕСА_2, 49033 відбувається систематично через халатне відношення до сантехнічних приладів квартири НОМЕР_1. Квартира АДРЕСА_5 на праві власності належить відповідачу ОСОБА_3 Він звертався до відповідача про відшкодування завданої шкоди. Вартість шкоди, внаслідок залиття належної йому квартири складає 7035 грн., що підтверджується звітом вартості шкоди, внаслідок залиття даної квартири. Крім того, з метою визначення розміру шкоди заподіяної йому та вартості ремонтно-відновлювальних робіт у вказаній квартирі, між ПП «Промєкспертсервіс» та ним 05 грудня 2016 року укладено договір на проведення незалежної оцінки № 12-3. Вартість послуг оцінювача встановлена сторонами в 1 200 грн. Через невиконання відповідачем свого обов'язку по відшкодуванню завданої шкоди він був змушений звернутися до ТОВ «ЮРИСТИ БЕЗПРОБЛЕМ» з яким було укладено договір про надання юридичних послуг від 12 грудня 2016 року № 298. Вартість юридичних послуг встановлюється сторонами: у розмірі 4 000 грн. Крім того, дізнавшись про залиття та побачивши, що санвузол і кімнату затоплено, а через деякий час з'явилась пліснява, що є небезпечною для здоров'я, він пережив дуже сильні моральні переживання через неможливість нормального використання квартири для життя, а також майбутнє проведення ремонту. Він змушений витрачати власний час та гроші на пошук експертів, звернення за юридичними послугами, пошук організацій, які здійснять відновлюваний ремонт, що дуже важко робити у зимовий період. Отже, крім матеріальної шкоди, він отримав і моральну шкоду у вигляді душевних страждань у зв'язку з пошкодженням майна - вищевказаної квартири. Оцінює моральну шкоду у 15 000 грн. Відповідач в добровільному порядку відшкодовувати шкоду відмовилася. Враховуючи викладене, просить суд стягнути з ОСОБА_3 на його користь 12 235 грн. збитків, моральну шкоду у розмірі 15 000 грн., а також сплачений судовий збір.

Рішенням Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 03 травня 2017 року відмовлено у задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення шкоди.

В апеляційній скарзі ОСОБА_2 просить рішення суду від 03 травня 2017 року скасувати та ухвалити нове рішення, про задоволення його позовних вимог, посилаючись на неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи, неправильне застосування норм матеріального права.

У запереченні на апеляційну скаргу ОСОБА_3 посилалася на те, що факт завдання шкоди позивачу залиттям належної йому квартири саме відповідачем, не підтверджується матеріалами справи.

В порядку п. 3 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016 № 1402-VIII, апеляційні суди, утворені до набрання чинності цим Законом, продовжують здійснювати свої повноваження до утворення апеляційних судів у відповідних апеляційних округах. У разі ліквідації суду, що здійснює правосуддя на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці (відповідних адміністративно-територіальних одиниць), та утворення нового суду, який забезпечує здійснення правосуддя на цій території, суд, що ліквідується, припиняє здійснення правосуддя з дня опублікування в газеті «Голос України» повідомлення голови новоутвореного суду про початок роботи новоутвореного суду (п. 6 ст. 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Згідно п.9 Розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України, справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Перевіривши матеріали справи, законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених позовних вимог, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу задовольнити частково з наступних підстав.

Відповідно до ст.ст.12, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Згідно ч.1 ст. 367 ЦПК України під час розгляду справи в апеляційному порядку апеляційний суд перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач ОСОБА_2 є власником квартири АДРЕСА_5 (а.с.22-24).

Власником квартири АДРЕСА_5 є відповідач ОСОБА_3 (а.с. 7).

Судом встановлено та сторонами не заперечувалося, що квартира позивача розташована на 6 поверсі будинку АДРЕСА_5, а квартира відповідача безпосередньо над нею на 7 поверсі будинку АДРЕСА_5

10 листопада 2016 року відбулося залиття належної позивачу квартири.

Згідно Акту візуального обстеження від 10 листопада 2016 року, складеного комісією у складі начальника ПТО КП «Жилсервіс-1» ДМР ОСОБА_5, інженера ПТО КП «Жилсервіс-1» ДМР (ПІБ не зазначено), після візуального обстеження квартири АДРЕСА_5, розташованої на 6 поверсі, проведеного в присутності квартиранта (ПІБ не зазначено), встановлено: в кімнаті № 1, площею 3,2 кв.м. стеля виконан пластиком, вбачається крапельна течія в області стиків стіни та стелі. В суміщеній туалетній кімнаті на стінах і стелі вбачаються дрібні плями. Причина залиття: халатне відношення до сантехнічних приладів квартири НОМЕР_1. Вказаний акт підписано ОСОБА_5, ОСОБА_10 та затверджено головним інженером КП «Жилсервіс-1» ДМР ОСОБА_6 (а.с.19).

У січні 2017 року відбулося повторне залиття належної позивачу квартири.

Згідно Акту про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 18 січня 2017 року, складеного комісією КП «Жилсервіс-2» ДМР у складі: старшого майстра ОСОБА_7, старшого майстра ОСОБА_8, 16 січня 2017 року, в будинку АДРЕСА_5, відбулось залиття, з квартири НОМЕР_1. Причиною аварії, що трапилась є : халатне відношення мешканця кв.НОМЕР_1. На момент виходу комісії слідів залиття не виявлено, так як ванна кімната у кафелі та стеля підшита пластиком. Зі слів аварійної служби на момент виїзду 16 січня 17 року спостерігалась теч зі стелі у ванній кімнаті. Вказаний акт підписаний членами комісії та затверджений заступником директора КП «Жилсервіс-2» ДМР ОСОБА_11 З актом ознайомлені ОСОБА_12 та ОСОБА_2 (а.с.6).

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог ОСОБА_2, суд першої інстанції, послався на відсутність належних та допустимих доказів на підтвердження факту спричинення позивачу шкоди внаслідок винної протиправної поведінки відповідача, не доведено, що залиття сталось в результаті халатного ставлення відповідача до сантехнічних приладів, а акти від 10 листопада 2016 року та від 18 січня 2017 року складені без участі відповідача, без обстеження його квартири, та з порушенням вимог до їх форми, однак погодитисьз такими висновками суду неможливо, оскільки суд дійшов них через неповне з'ясування обставин, що мають значення для справи, що відповідно до ст.376 ЦПК України є підставою для скасування рішення суду та ухвалення нового рішення.

Згідно ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Відповідно до ч.1 ст.1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

У п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» роз'яснено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи.

В п. 5 постанови Пленуму Верховного Суду України №4 від 31 березня 1995 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» роз'яснено, обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з'ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

Пунктом 2.3.6. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 встановлено, що у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, форма якого наведена у додатку № 4 до вказаних Правил.

Згідно додатку № 4 вказаних правил акт про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) має містити відомості: про дату та місце його складання; склад комісії; адресу, за якою трапилось залиття; описуються подія та наслідки події (що залито, обсяги робіт, ушкодження); причина залиття; висновки та рекомендації комісії; відомості про особу, яка заподіяла шкоду; підписи членів комісії. Крім того, з вказаним актом мають бути ознайомлені мешканці квартир.

Тобто, факт залиття квартири та його наслідків фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов'язковою. Акт обов'язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність. В такому випадку в акті має бути зазначено, що згадані особи підписувати складений акт відмовилися та зазначити причини такої відмови.

Основною метою при складанні акту залиття квартири є встановлення причин залиття, та осіб, відповідальних за спричинену шкоду.

Позивач ОСОБА_2 є власником квартири АДРЕСА_5 (а.с.22-24).

Власником квартири АДРЕСА_5 є відповідач ОСОБА_3 (а.с. 7).

В будинку, де розташовані квартири, належні сторонам по справі, 10 червня 2016 року створено ОСББ «Богдана Хмельницького 104» (а.с.99).

Судом встановлено та сторонами не заперечувалося, що квартира позивача розташована на 6 поверсі будинку АДРЕСА_5, а квартира відповідача - безпосередньо над нею на 7 поверсі будинку АДРЕСА_5

10 листопада 2016 року відбулося залиття належної позивачу квартири.

Згідно Акту візуального обстеження від 10 листопада 2016 року, складеного комісією у складі начальника ПТО КП «Жилсервіс-1» ДМР ОСОБА_5, інженера ПТО КП «Жилсервіс-1» ДМР (ПІБ не зазначено), після візуального обстеження квартири АДРЕСА_5, розташованої на 6 поверсі, проведеного в присутності квартиранта (ПІБ не зазначено), встановлено: в кімнаті № 1, площею 3,2 кв.м. стеля виконан пластиком, вбачається крапельна течія в області стиків стіни та стелі. В суміщеній туалетній кімнаті на стінах і стелі вбачаються дрібні плями. Причина залиття: халатне відношення до сантехнічних приладів квартири НОМЕР_1. Вказаний акт підписано ОСОБА_5, ОСОБА_10 та затверджено головним інженером КП «Жилсервіс-1» ДМР ОСОБА_6 (а.с.19).

У січні 2017 року відбулося повторне залиття належної позивачу квартири.

Згідно Акту про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 18 січня 2017 року, складеного комісією КП «Жилсервіс-2» ДМР у складі: старшого майстра ОСОБА_7, старшого майстра ОСОБА_8, 16 січня 2017 року, в будинку АДРЕСА_5, відбулось залиття, з квартири НОМЕР_1. Причиною аварії, що трапилась є : халатне відношення мешканця кв.НОМЕР_1. На момент виходу комісії слідів залиття не виявлено, так як ванна кімната у кафелі та стеля підшита пластиком. Зі слів аварійної служби на момент виїзду 16 січня 17 року спостерігалась теч зі стелі у ванній кімнаті. Вказаний акт підписаний членами комісії та затверджений заступником директора КП «Жилсервіс-2» ДМР ОСОБА_11 З актом ознайомлені ОСОБА_12 та ОСОБА_2 (а.с.6).

У вищезазначених актах причиною залиття зазначено халатне відношення до сантехнічних приборів мешканців квартири АДРЕСА_6.

Свідок ОСОБА_6 у судовому засіданні в апеляційному суді 19 грудня 2017 року пояснив, що 10 листопада 2016 року присутній не був при складанні акта візуального обстеження квартири АДРЕСА_7, лише його затверджував як головний інженер КП «Жилсервіс-1» ДМР. 16 січня 2017 року надійшла заява від мешканців вказаної квартири. 18 січня 2017 року він особисто виходив за вказаною адресою, та виходом було встановлено, що квартири АДРЕСА_7 була залита з квартири НОМЕР_1, що розташована поверхом вище. Особисто заходив до квартири, в якій були сліди залиття. Так, в квартирі НОМЕР_2 були явно видні сліди залиття з квартири НОМЕР_1 у коридорі та кухні, у ванній кімнаті, яка обшита пластиком були видні коричневі сліди потоку води. У квартирі НОМЕР_1 були була мокра підлога та встановлений хомут на полотенцесушителі. За результатами обстеження було встановлено халатне відношення мешканців квартири НОМЕР_1 до сантехнічних приборів.

Свідок ОСОБА_8 у судовому засіданні в апеляційному суді 19 грудня 2017 року пояснила, що вона, як старший майстер, разом з головним інженером ОСОБА_6 18 січня 2017 року виходила за адресою м. Дніпро пр. Б. Хмельницького будинку 104 для обстеження квартири НОМЕР_2 по факту залиття. В квартирі НОМЕР_2 бачила сліди залиття в коридорі та ванній кімнаті на стелі та стінах коричневі сліди було видно під пластиком. За результатами обстеження було встановлено халатне відношення жильців квартир НОМЕР_1 до сантехнічних приборів.

Свідок ОСОБА_13 у судовому засіданні в апеляційному суді 19 грудня 2017 року пояснила, що вона інженер першої категорії, складала акт обстеження квартири АДРЕСА_7 від 10 листопада 2016 року. Коли прийшла до квартири НОМЕР_2 за вказаною адресою, побачила коричневі потьоки в коридорі між стелею та стіною, які залишилися після залиття, яке відбулося з квартири НОМЕР_1, яка знаходиться поверхом вище. В суміщеній туалетній кімнаті на стінах і стелі були видні дрібні плями. У квартиру НОМЕР_1 не заходила, бо нікого в ній не було на той час. Причиною залиття є халатне відношення до сантехнічних приладів квартири НОМЕР_1.

Отже, підтверджується поясненнями свідків ОСОБА_6, ОСОБА_8, ОСОБА_13, уповноваженими особами, які складали акти від 10 листопада 2016 року, від 18 січня 2017 року, та якими було проведено обстеження квартири АДРЕСА_8 і встановлено факт залиття квартири АДРЕСА_8, власником якої є позивач ОСОБА_2Є та яке відбулося з причин халатного відношення до сантехнічних приборів мешканців квартири АДРЕСА_9, власником якої є відповідач ОСОБА_3

Доказів на підтвердження того, що шкода, яка заподіяна позивачу залиттям належної йому квартири, була заподіяна не відповідачем, як власником квартири, що розташована поверхом вище квартири позивача, відповідачем суду надано не було.

Згідно звіту від 05 грудня 2016 року вартості шкоди, завданої залиттям жилої квартири АДРЕСА_10, вартість шкоди становить - 7 035 грн. (а.с.8-17).

Отже, шкода, заподіяна позивачу ОСОБА_2 залиттям належної йому на праві власності квартири, підлягає відшкодуванню в повному обсязі відповідачем ОСОБА_3 - власником квартири АДРЕСА_11, з якої відбувалося залиття квартири позивача.

Слід зазначити залиттям належної позивачу квартири, останньому було заподіяно моральну шкоду, яка виразилася в душевних переживаннях, пов'язаних з пошкодженням майна позивача, вишукуванням додаткового часу і додаткових зусиль для відновлення нормального для проживання стану житла, а тому відповідачем така шкода підлягає відшкодуванню та, з урахуванням розумності та співмірності, слід стягнути з відповідача на користь позивача 1000 грн. в рахунок відшкодування моральної шкоди.

Стосовно вимог позивача про стягнення з відповідача на його користь 1 200 грн. за проведення звіту від 05 грудня 2016 року вартості спричиненої шкоди, та 4000 грн. за надані позивачу юридичні послуги, слід зазначити, що такі вимоги позивача задоволенню не підлягають, оскільки позивачем, у порушення вимог ст.81 ЦПК України, не було надано суду будь-яких належних доказів на підтвердження дійсно здійснення ним відповідної оплати вказаних сум (чеки, квитанції, тощо).

За таких обставин, враховуючи вищевикладене апеляційна скарга ОСОБА_2 підлягає частковому задоволенню, рішення суду скасуванню з ухваленням нового рішення про часткове задоволення позовних вимог ОСОБА_2

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 367, 374, 376, 381, 382, 384 ЦПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 - задовольнити частково.

Рішення Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 03 травня 2017 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення шкоди - скасувати.

Позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення шкоди - задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 матеріальну шкоду в розмірі 7 035 грн. та 1000 грн. в рахунок відшкодування моральної шкоди .

В іншій частині позовних вимог ОСОБА_2 - відмовити.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 судовий збір за звернення з позовною заявою у розмірі 640 грн. та за звернення з апеляційною скаргою у розмірі 704 грн.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя

Судді