У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19.01.2018 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в особі:

головуючого - судді Придачук О.А.

за участю секретаря - Бомбушкар В.П.

представника позивача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді заяву ОСОБА_2, про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 21.08.2017 року у цивільній справі № 308/632/17 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_2, ОСОБА_5, ОСОБА_6, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог - Сторожницька сільська рада Ужгородського району Закарпатської області про визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернулася до суду із заявою про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 21.08.2017 року у цивільній справі № 308/632/17 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_2, ОСОБА_5, ОСОБА_6, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог - Сторожницька сільська рада Ужгородського району Закарпатської області про визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням.

Свою заяву про перегляд заочного рішення мотивує тим, що про наявність судового процессу та наявність заочного рішення вона дізналась від адвоката ОСОБА_7 представника її покійного чоловіка ОСОБА_4 07.12.2017 року, а саме заочне рішення поштою не отримувала, а тому фізично булла позбавлена бути присутньою на суді та захищати свої інтереси. Вважає, що судом, в т.ч. і позивачем, не було вжито усіх необхідних методів для повідомлення її про розгляд даної цивільної справи, жодної судової повістки вона не отримувала. Також посилається на те, що у неї наявні докази та відомості, які мають істотне значення для справи, серед яких ухвала про відкриття провадження по справі за позовом її покійного чоловіка ОСОБА_4 про визнання договору відступлення прав вимоги за договорами іпотеки недійсним. У зв»язку з тим, що позивач набув право власності на її будинок шахрайським шляхом, та про набуття такого права власності її повідомлено не було, а тому першим етапом скасування такого права є, зокрема, визнання недійсним угоди про відступлення прав вимоги. Такі відомості та пояснення будуть надані під час судового засідання. А тому просить скасувати заочне рішення Ужгородського міськрайонного суду від 21.08.2017 року по справі № 308/632/17 та призначити справу до розгляду у загальному порядку.

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_3 проти задоволення заяви про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду від 21.08.2017 року заперечив, зазначивши, що заява про перегляд заочного рішення не підлягає до задоволення, оскільки не містить жодних доказів які мають істотне значення для правильного вирішення справи та відсутні будь-які підстави для скасування вищезазначеного рішення суду.

Заявниця в судове засідання не з»явилася, хоча про час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення від 26.12.2017 року, про причини неявки суду не повідомила.

Відповідно до ч.1 ст.287 ЦПК України, неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, 21.08.2017 року Ужгородським міськрайонним судом ухвалено заочне рішення у справі № 308/632/17 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_2, ОСОБА_5, ОСОБА_6, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог - Сторожницька сільська рада Ужгородського району Закарпатської області про визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з»явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи..

Як вбачається з матеріалів справи, цивільна справа за позовом призначалася до розгляду на 9 год. 00 хв. 05.05.2017 року, про що відповідачі, в т. ч. ОСОБА_2 були повідомлені вчасно та належним чином, про що свідчать рекомендовані повідомлення про вручення поштового відправлення від 23.03.2017 року, наявні в матеріалах справи.

Однак, відповідачі, в т.ч. ОСОБА_2, у вказане судове засідання не з»явилися, про причини неявки суду не повідомили.

Розгляд справи було відкладено на 10 год. 21.08.2017 року, про що відповідачів, в т. ч. ОСОБА_2 було повідомлено належним чином, про що свідчать рекомендовані повідомлення про вручення поштового відправлення від 23.06.2017 року та від 04.07.2017 року, наявні в матеріалах справи.

А тому за вищенаведених обставин, посилання ОСОБА_2 на те, що вона не була належним чином повідомлена про час та місце судового засідання є безпідставним.

Також суд розглядаючи другу умову для скасування заочного рішення виходить з того, що відповідно до ст. 288 ЦПК України відповідач у своїй заяві про перегляд заочного судового рішення повинен зазначити такі обставини, та такі докази на їх підтвердження, що якби вони були відомі суду при ухваленні заочного рішення, суд прийшов би до іншого висновку ухвалив би принципово інше рішення.

На необхідність з»ясування наявності доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи та можуть вплинути на ухвалене заочне рішення неодноразово звертав увагу Верховний Суд України при підготовці Узагальнень судової практики щодо ухвалення та перегляду судоми заочних рішень, зазначаючи, що звязку з практикою скасування заочного рішення без зясування, чи є у відповідачів докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, в результаті нове ухвалене рішення після скасування заочного рішення є аналогічним.

А тому, Верховний Суд наголошує, що правильною є практика тих судів, які скасовують заочне рішення лише за наявності двох підстав, визначених у ст. 232 ЦПК, зокрема, якщо буде встановлено, що відповідач, який був належним чином повідомлений про час та місце судового розгляду, не зявився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Однак, у заяві про перегляд заочного рішення заявником не наведено та не надано суду будь-яких доказів, які б мали істотне значення для вирішення справи, та могли б призвести до ухвалення протилежного за змістом рішення, про перегляд якого просить заявник.

А тому з огляду на вищенаведене, суд вважає, що підстав для скасування заочного рішення та призначення справи до розгляду в загальному порядку не має.

При цьому суд роз»яснює заявнику, що відповідно до ч.4 ст.287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись ст. ст. 287, 288, 353 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_2, про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 21.08.2017 року у цивільній справі № 308/632/17 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_2, ОСОБА_5, ОСОБА_6, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог - Сторожницька сільська рада Ужгородського району Закарпатської області про визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя: О.А. Придачук