У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01.03.2018 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в особі:

головуючого - судді Придачук О.А

за участю секретаря - Бомбушкар В.П.

представника позивача - ОСОБА_1

представника відповідача - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді заяву ОСОБА_3, в інтересах якого діє ОСОБА_2, про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 12.10.2017 року у цивільній справі № 308/13749/16 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про зобовязання вчинення дій та відшкодування збитків, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3, в інтересах якого діє адвокат ОСОБА_2 звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 12.10.2017 року у цивільній справі № 308/13749/16 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про зобовязання вчинення дій та відшкодування збитків.

Підставами для перегляду заочного рішення зазначає те, що він не з»явився та не повідомив суд про причини неявки з поважних причин, оскільки жодної повістки не отримував, про судове засідання дізнався коли 17.12.2017 року отримав поштою вказане заочне рішення, а тому був фізично позбавлений можливості бути присутнім на суді та захищати свої інтереси. Крім того, зазначає, відсутня повторність неявки в судове засідання. Стосовно другої умови для скасування заочного рішення зазначає, що у нього є наявні докази та відомості, які мають значення для справи, які будуть надані ним під час судового засідання.

А тому просить суд скасувати заочне рішення Ужгородського міськрайонного суду від 12.10.2017 року та призначити справу до судового розгляду в загальному порядку.

В судовому засіданні представник заявника адвокат ОСОБА_2 заяву про перегляд заочного рішення підтримав. Просив суд задовольнити заяву з підстав, викладених у ній.

Представник позивача адвокат ОСОБА_1 проти задоволення заяви про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду від 12.10.2017 року заперечила, зазначивши, що ні в заяві про перегляд заочного рішення , ні у поясненнях представника відповідача не вбачається будь-яких підстав визначених законом для скасування вищезазначеного заочного рішення суду. Крім того зазначила , що заява про перегляд заочного рішення подана до суду із пропуском десятиденного строку і відповідач разом із своїм представником не просять поновити строк .

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, 17.10.2017 року Ужгородським міськрайонним судом ухвалено заочне рішення у справі № 308/13749/16 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про зобовязання вчинення дій та відшкодування збитків.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з»явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Суд звертає увагу , що аналогічна норма діяла і на час ухвалення рішення.

Як вбачається з матеріалів справи, в ході розгляду цивільної справи № 308/13749/16 судом вживалися всі заходи щодо повідомлення ОСОБА_5 про час та місце судового засідання, зокрема 06.04.2017 року позивачу рекомендованим листом було надіслано ухвалу про відкриття провадження у справі копія позовної заяви та доданих матеріалів разом з судовою повісткою, однак конверт повернувся до суду з відміткою «за не запитом».

В подальшому судом вживалися заходи щодо виклику в судове засідання відповідача, в тому числі через оголошення в ЗМІ, про що свідчить наявна в матеріалах справи газета «Новини Закарпаття» № 62 (4676) від 22.08.2017 року.

Як вбачається з матеріалів справи 30.08.2017 року ОСОБА_5 уклав договір про надання правової допомоги з адвокатом ОСОБА_2, який 31.08.2017 року з»явився в судове засідання та заявив клопотання про ознайомлення з матеріалами справи, яке було задоволено, у зв»язку з чим розгляд справи відкладено на 12.10.2017 року.

Про час та місце розгляду справи позивач та його представник були належним чином повідомлені про що свідчить розписка представника позивача про отримання судової повістки, наявна в матеріалах справи.

Частиною 5 ст. 130 ЦПК України визначено, що вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Аналогічна за змістом норма містилася у ч.5 ст. 76 ЦПК України, який діяв на час прийняття рішення.

За таких обставин неявка відповідача та його представника в судове засідання, та не подання відзиву на позовну заяву не може вважатися такою, що сталася з поважних причин.

При цьому відповідно до ч.1 ст. 224 ЦПК України (в редакції яка діяла на час винесення рішення) умовами проведення заочного розгляду були неявка в судове засідання відповідача, яким належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними та відсутність заперечень позивача проти заочного розгляду справи, а тому посилання заявника на необхідність повторної неявки в судове засідання є безпідставною.

Також суд розглядаючи другу умову для скасування заочного рішення виходить з того, що відповідно до ст. 288 ЦПК України відповідач у своїй заяві про перегляд заочного судового рішення повинен зазначити такі обставини, та такі докази на їх підтвердження, що якби вони були відомі суду при ухваленні заочного рішення, суд прийшов би до іншого висновку ухвалив би принципово інше рішення.

На необхідність з»ясування наявності доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи та можуть вплинути на ухвалене заочне рішення неодноразово звертав увагу Верховний Суд України при підготовці Узагальнень судової практики щодо ухвалення та перегляду судоми заочних рішень, зазначаючи, що звязку з практикою скасування заочного рішення без зясування, чи є у відповідачів докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, в результаті нове ухвалене рішення після скасування заочного рішення є аналогічним.

А тому, Верховний Суд наголошує, що правильною є практика тих судів, які скасовують заочне рішення лише за наявності двох підстав, визначених у ст. 232 ЦПК, зокрема, якщо буде встановлено, що відповідач, який був належним чином повідомлений про час та місце судового розгляду, не зявився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Однак, у заяві про перегляд заочного рішення заявником не наведено та не надано суду будь-яких доказів, які б мали істотне значення для вирішення справи, та могли б призвести до ухвалення протилежного за змістом рішення, про перегляд якого просить заявник. Не повідомлено про наявність обставин, які мали б істотне значення для вирішення справи, та не надано доказів на їх підтвердження і в судовому засіданні.

А тому з огляду на вищенаведене, суд вважає, що підстав для скасування заочного рішення та призначення справи до судового розгляду в загальному порядку не має.

Крім того суд звертає увагу , що відповідач подав заяву про перегляд заочного рішення із пропуском строку встановленого законом в редакції яка діяла на час ухвалення рішення, що також є підставою для скасування заочного рішення.

При цьому суд роз»яснює заявнику, що відповідно до ч.4 ст.287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись ст. ст. 287, 288, 353 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_3, в інтересах якого діє ОСОБА_2, про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 12.10.2017 року у цивільній справі № 308/13749/16 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про зобовязання вчинення дій та відшкодування збитків залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя: О.А. Придачук