Справа № 152/43/18
УХВАЛА

07 лютого 2018 року Шаргородський районний суд Вінницької області

в складі:

головуючого судді Славінської Н.Л.,

з участю:

секретаря судового засідання Бабиної І.Д.,

представника позивача ОСОБА_1,

представника відповідача ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Шаргороді Вінницької області в залі суду у порядку спрощеного позовного провадження у цивільній справі за позовом Фермерського господарства «Слобідське» до ОСОБА_3 про усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою зустрічну позовну заяву ОСОБА_3 до Фермерського господарства «Слобідське», державного реєстратора ОСОБА_4 про витребування земельної ділянки з володіння ФГ «Слобідське» і про скасування державної реєстрації земельної ділянки,

встановив:

ФГ «Слобідське» звернулося з вказаним позовом до Шаргородського районного суду про повернення самовільно зайнятої земельної ділянки.

Відповідно до ухвали суду від 07.02.2018 року прийнято до розгляду заяву позивача про зміну предмета позову у цивільній справі за позовом Фермерського господарства «Слобідське» до ОСОБА_3 про повернення самовільно зайнятої земельної ділянки, відповідно до якої предмет позову полягає в усуненні перешкод користування земельною ділянкою, а позовні вимоги полягають у зобовязанні ОСОБА_3 усунути перешкоди у користуванні Фермерським господарством «Слобідське» земельною ділянкою площею 1,7301 га з кадастровим номером :02:001:0230 з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Клекотинської сільської ради Шаргородського району Вінницької області, шляхом звільнення за власний рахунок вказаної земельної ділянки від будь-яких посівів і насаджень сільськогосподарських та/або інших культур та приведення земельної ділянки до стану, який існував до порушення прав (а.с.107-108).

28.12.2017 року, відповідно до ухвали суду прийнято рішення про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, а також розяснено ОСОБА_3 вимоги ст.193 ЦПК України про порядок і строки предявлення зустрічного позову (а.с.67-68).

12.01.2018 року ОСОБА_3 звернулася до суду із зустрічним позовом до Фермерського господарства «Слобідське» та державного реєстратора ОСОБА_4 про витребування земельної ділянки з володіння ФГ «Слобідське» і про скасування державної реєстрації земельної ділянки.

В судовому засіданні представник ОСОБА_3 ОСОБА_2 просить прийняти зустрічну позовну заяву до спільного розгляду із первісною позовною заявою ФГ «Слобідське», так як вважає такий розгляд доцільним, зсилаючись на те, що задоволення зустрічного позову виключатиме задоволення первісного позову.

Представник ФГ «Слобідське» ОСОБА_1 в судовому засіданні при розгляді питання про прийняття зустрічного позову покладається на вирішення суду.

Розглянувши зустрічний позов ОСОБА_3, вислухавши думки учасників справи, суд прийшов до наступного висновку.

Пунктом 3 ч.2 ст.49 ЦПК України встановлено, що відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.193 ЦПК України, відповідач має право предявити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

ОСОБА_3 предявлено зустрічний позов у строк, встановлений ч.1 ст.193 ЦПК України.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємоповязані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову (ч.2 ст.193 ЦПК України).

Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду обєднуються в одне провадження з первісним позовом (ч.3 ст.193 ЦПК України).

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.194 ЦПК України, зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил предявлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Згідно з вимогами ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити) (ч.2 ст.185 ЦПК України).

Означена зустрічна позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки її подано з порушенням вимог цивільного процесуального законодавства України.

Відповідно до ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або імя (прізвище, імя та по батькові для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів звязку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обовязковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у звязку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору (ч.4 ст.175 ЦПК України.

Частиною 4 ст.177 ЦПК України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, відповідно до вимог п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України, позивач повинен у позовній заяві зазначити, в тому числі, ціну позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Пунктами 2 та 10 ч.1 ст.176 ЦПК України встановлено, що ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна, у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, загальною сумою всіх вимог.

ОСОБА_3 заявила позов про витребування майна земельної ділянки із володіння ФГ «Слобідське» у своє володіння та користування, проте, не зазначила ціну позову, яка, в силу вимог п.2 ч.1 ст.176 ЦПК України повинна бути визначена, виходячи із вартості цього майна (земельної ділянки).

Також, в порушення вимог п.4 ч.3 ст.175 ЦПК України, зустрічна позовна заява не містить змісту позовних вимог: способу (способів) захисту прав або інтересів, передбаченого законом чи договором, і який позивач просить суд визначити у рішенні, оскільки ОСОБА_3 визначає предмет позову як витребування земельної ділянки з володіння ФГ, котре володіє нею на підставі договору оренди від 26.02.2014 року, у своє володіння і користування, тоді як заявляє позовну вимогу про скасування державної реєстрації цієї земельної ділянки, а не оспорюваної реєстрації договору оренди земельної ділянки.

Крім того, в порушення п.10 ч.3 ст.175 ЦПК України, зустрічна позовна заява ОСОБА_3 не містить підтвердження позивача про те, що нею не подано іншого позову (позовів) до цих же відповідачів з тим самим предметом і з тих самих підстав.

До того ж, в порушення вимог ч.4 ст.177 ЦПК України, ОСОБА_3 не додано документу, що підтверджує сплату судового збору у встановленому законом розмірі.

Так, згідно із статтею 67 Конституції України, кожен зобовязаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Закон України «Про судовий збір» визначає правові засади справляння судового збору, платників, обєкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору (преамбула Закону).

За статтями 1, 2 цього Закону, судовий збір справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом і включається до складу судових витрат. Платниками цього платежу є: громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи-підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Частина 2 статті 3 цього Закону містить перелік обєктів, за які не справляється судовий збір, а стаття 5 перелік субєктів, які звільняються від сплати судового збору за подання до суду позовів, заяв, скарг.

Відповідно до п.п.1 п.1 ч.2 ст.4 ЗУ «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно із п.п.2 п.1 ч.2 ст.4 ЗУ «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 3 ст.6 ЗУ «Про судовий збір встановлено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Статтею 7 ЗУ «Про Державний бюджет України на 2018 рік» встановлено, що у 2018 році прожитковий мінімум для працездатних осіб на одну особу в розрахунку на місяць з 1 січня становить 1762 гривні.

Проте, в порушення вимог ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви позивачкою додано квитанцію про сплату нею судового збору в сумі 704,80 грн., тобто оплачено судовим збором лише позовну вимогу щодо скасування державної реєстрації земельної ділянки, тоді як не оплачено судовим збором позовну вимогу майнового характеру щодо витребування майна земельної ділянки.

Таким чином, позивачу ОСОБА_3 слід сплатити судовий збір в розмірі 1 відсотка від ціни позову, яку позивачем в позові не зазначено, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (не менше 704,80 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (не більше 8810 грн.), якщо 1 відсоток від ціни позову становитиме більше цього розміру судового збору.

Відтак, вказана позовна заява, згідно з вимогами ст.ст.185, 194 ЦПК України, підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст.ст.185, 194, 260 ЦПК України,

ухвалив:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_3 до Фермерського господарства «Слобідське», державного реєстратора ОСОБА_4 про витребування земельної ділянки з володіння ФГ «Слобідське» і про скасування державної реєстрації земельної ділянки залишити без руху.

Повідомити ОСОБА_3 про необхідність виправлення недоліків зустрічної позовної заяви у строк, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання даної ухвали, шляхом подачі на виконання даної ухвали позовної заяви із виправленими недоліками в канцелярію Шаргородського районного суду і розяснити, що в разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде вважатися неподаною і повернута їй.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду у цій справі.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала підписана суддею 07.02.2018 року.

Суддя: