"12" листопада 2018 р.
Справа № 642/4862/18
Провадження №2/642/1649/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

9 листопада 2018 року м. Харків

Ленінський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Гримайло А.М.

за участю: секретаря судового засідання Левченко В.М.

учасників справи - позивача: ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2

відповідача ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення неустойки за прострочення сплати аліментів,-

в с т а н о в и в :

Позивач звернулася до суду з позовом про стягнення з відповідача на її користь неустойки за прострочення сплати аліментів на утримання неповнолітньої дитини ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, в розмірі 8916, 66 грн.

Обґрунтовує тим, що заочним рішенням Жовтневого районного суду від 06 жовтня 2015 року з відповідача на її користь стягнуто аліменти на утримання дочки ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, в розмірі 1/4 частини всіх видів доходу, але не менше 30% від прожиткового мінімуму для дітей відповідного віку, починаючи з 26 березня 2015 року. На виконання рішення суду видано виконавчий лист №639/2873/15-ц. На підставі даного виконавчого листа відкрито виконавче провадження.

Аліменти на дитину відповідач сплачував нерегулярно. За період з 26.03.2015 року по 01.07.2018 року утворилась заборгованість. Згідно розрахунку по заборгованості по аліментам МВДВС по Холодногірському та Новобаварському районах м. Харкова від 31.07.2018 року становить 251690.89 грн.

Позивач вважає, що заборгованість виникла з вини відповідача і у відповідності зі ст. 196 СК України вона має право на стягнення неустойки (пені) в розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення на її користь на утримання неповнолітньої дитини, що становить за розрахунком станом 8916,66 коп.

Позивач та її представник в судове засідання зявились. Позовні вимоги підтримали та просили позов задовольнити.

Відповідач в судове засідання зявився. Проти позову заперечував та пояснив, що на момент порушень своєчасності виплат аліментів на утримання дитини у родині відповідача, батько та мати дуже хворіли, а на даний час батько відповідача ОСОБА_5 помер, 01.07.2018р.

Крім того, у лютому 2015року, відповідачу було поставлено діагноз: начальна катаракта, макулярний розрив IV ст., що потребувало проведення операції на праве око ( 25.02.2015р.), що підтверджується випискою із історії хвороби № 2011 Харківської міської клінічної лікарні № 14 ім. проф. ОСОБА_6

Відповідно до вищевказаних документів, відповідач не міг працювати, оскільки знаходився на стаціонарному лікуванні, потім проходив додаткові обстеження та лікувався амбулаторно. На той час відповідач знаходився на обліку у Державному центрі зайнятості Харківського міського центру зайнятості. Відповідно до довідки Харківського міського центру зайнятості, від 04.01.2018р. № 52-ПД, 26 червня 2015р. припинено реєстрацію ОСОБА_3, як безробітного. Дохід відповідача за період з 01.01.2015р. по 25.06.2015р. становить : Січень 2015р. - 1794,01 грн.; лютий 2015р. - 1523,81 грн.; березень 2015р. - 1661,42 грн., квітень 2015р. - 1687,63 грн.; травень 2015р. - 511,71грн.; червень 2015р. - 0,00грн. Усього за 2015р.: 7178,58 грн.

За період лікування вищевказані гроші були витрачені на проведення операції та лікування відповідача, та ще частина грошей була запозичена у рідних та знайомих, оскільки вказаного доходу з ЦЗ не вистачало.

Таким чином, з незалежних від Відповідача обставин, у період 2015 року він був позбавлений можливостей надавати будь-які гроші на утримання своєї дитини.

Також відповідач, зазначає, що він тривалий час не мав можливості працевлаштуватися, оскільки здійснював постійний догляд за своїми хворими батьками, яким потрібен постійний догляд. Батько відповідача - ОСОБА_5, на той час, був інвалідом третьої групи, безстроковому 2018р. отримав інвалідність другої групи безстроково, за професіональним захворюванням. Згідно довідки МСЕК- ХАР-08 № 000691від 30.05.2012р., та довідки МСЕК № 622680 від 30.05.2012р.

Стан здоровя батька відповідача, особливо став погіршуватися з початку 2016 року, тоді йому було призначено кисневу терапію за допомогою апарата Медичний кисневий концентратор, яким проводиться забезпечення терапії батька відповідача - ОСОБА_5, кожен день протягом не менш ніж 16 годин на добу. Застосування цього апарату потребує сторонньої допомоги (почасова зміна фільтрів, контроль рівня дистильованої води, підключення-відключення, застосування стабілізатора напруги, та інше).

Крім того, кожен день, необхідно здійснювати догляд за систематичним прийняттям ліків батьком відповідача, погодинно, 12-15 разів на день вимірювати температуру тіла та декілька разів на день вимірювати артеріальний та сердечний тиск та серцебиття, з метою недопущення виникнення приступів, оскільки неприйняття своєчасно певних ліків викликав погіршення його стану к вигляді приступів удушшя.

Мати відповідача- Яценко ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2, пенсіонер, має діагноз Компресіонно-іщемічна мієлопатія з нижнім параперозом. Двостороння люмбоішіалгія. Торакалгія. Змішаний варіант Остеохондроз поясничного відділу позвоночника нестабільна форма. Стійкий виражений больовий синдром, що підтверджується Виписками із медичної карти амбулаторного(стаціонарного) хворого № 590, № 891.

Мати відповідача з дому не виходить, по квартирі переміщується за допомогою медичної трості. На її допомогу щодо догляду за батьком відповідача, у період 2015-2018р., не можна розраховувати, оскільки вона сама потребує стороннього догляду.

Та з 2015 року у мати відповідача діагностовано незрілу катаракту, та потребує оперативне втручання, що підтверджується медичною довідкою з поліклініки № 24, доктор ОСОБА_8, від 02.02.2015р.

Станом на 2016 рік у мати відповідача погіршився зір й у другому оці, відтак на даний час мати відповідача більшим часом та постійного білю, знаходиться у лежачому стані, оскільки рухова активність в неї викликає біль та погіршення самопочуття, та ще й незадовільний стан її зору не дозволяв, на той час, здійснювати догляд за батьком Відповідача.

Станом на 01.10.2018р. мати відповідача потребує проведення термінової операції на обидва ока, що підтверджується Довідкою КНП «Міська поліклініка № 24» ХМР від 01.10.2018р. Вказані операції по розрахункам медичної спеціалізованої клініки № 14, мають вартість 15000,00 грн на одно око. Такі гроші відповідачу потрібно буде позичати найближчим часом у знайомих та рідних.

Окрім того наприкінці лютого 2019 р. мати відповідача потрібно пройти чергове лікування суглобів у КП 8-й поліклініка , що також потребує чималих грошей.

За таких обставин Відповідач у період 2016-2017роки, з вказаних обставин не міг працевлаштуватись вимушений практично увесь час перебувати вдома, здійснюючи догляд за хворими батьками.

В звязку із вищевикладеними обставинами, у період 2016-2017р., та частина 2018р.( до березня 2018р.) відповідач не мав взагалі ніякого власного доходу.

Позивач подала відповідь на відзив та пояснила, що відповідач посилається на утримання непрацездатних батьків, як на обставину що виключає його вину за утворення заборгованості по виплаті аліментів. Але відповідач не повідомляє суду, що він має рідну сестру, яка також зобовязана утримувати непрацездатних батьків.

Крім того позивач пояснила, що вона теє має двох непрацездатних батьків, є єдиною донькою в родині. За вказаний час їй зробили дві операції на очах за які вона сплачувала особисті кошти, крім того та її утримання і неповнолітня донька.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_9 поясняв в суді, що позичав гроші відповідачу ОСОБА_3 на лікування.

Відповідно до ст. 13, ч. 1 ст.81 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Всебічно, повному, обєктивна та безпосередньо дослідивши наявних у справі докази, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний звязок доказів у їх сукупності, судом встановлені такі фактичні обставини та відповідні ним правовідносини.

Заочним рішенням Жовтневого районного суду від 06 жовтня 2015 року з відповідача на її користь стягнуто аліменти на утримання дочки ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, в розмірі 1/4 частини всіх видів доходу, але не менше 30% від прожиткового мінімуму для дітей відповідного віку, починаючи з 26 березня 2015 року.

Згідно із розрахунком заборгованості від 31.07.2018 року, проведеним Міжрайонним відділом державної виконавчої служби по Холодногірському та Новобаварському районах м. Харкова Головного територіального управління юстиції у Харківської області, розмір заборгованості по аліментам за виконавчим листом № 639/2873/15-ц, виданим Жовтневим районним судом м. Харкова на 01 липня 2018 року становить 25 169.89 грн.

Статтею 180 СК України встановлений обовязок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Відповідно до приписів ст.196 СК України уразі виникнення заборгованості звини особи, яка зобовязана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але небільше 100 відсотків заборгованості. Розмір неустойки може бути зменшений судом з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів.

За змістом статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання.

З аналізу норм глави 49 ЦК України неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов'язання, її завдання - сприяти належному виконанню зобов'язання, стимулювати боржника до належної поведінки.

Оскільки неустойка у виді пені обчислюється у відсотках від суми невиконаних або неналежно виконаних зобов'язань, які виникають у боржника щомісяця, то й пеня має триваючий характер і обчислюється за прострочення кожного зобов'язання окремо.

У статті 196 СК України не встановлено будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення.

Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов'язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення.

Отже загальна сума пені за несплату або несвоєчасну сплату аліментів має розраховуватися за формулою:

?p=(A1?1%?Q1)+(A2?1%?Q2)+……….(An?1%?Qn), де:

?p - загальна сума пені за несплату або прострочення сплати аліментів, обраховується позивачем на момент подачі позову;

A1- нарахована сума аліментів за перший місяць;

Q1- кількість днів прострочення сплати суми аліментів за перший місяць;

A2- нарахована сума аліментів за другий місяць;

Q2- кількість днів прострочення сплати аліментів за другий місяць;

An- нарахована сума аліментів за останній місяць перед подачею позову;

Qn- кількість днів прострочення сплати аліментів за останній місяць.

Пеня за заборгованість по сплаті аліментів нараховується на всю суму несплачених аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення.

Отже, зобов'язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі частини першої статті 196 СК України пені від суми несплачених аліментів суд повинен з'ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов'язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - обчислити розмір пені виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов'язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму.

Зазначена правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 25 квітня 2018 року у справі № 572/1762/15-ц (провадження № 14-37цс18).

Суд погоджується з розрахунок пені, наданої відповідачем, оскільки цей розрахунок здійснений у відповідності до вимог діючого законодавства.

В той же час, суд зазначає, що відповідно до ч.1 ст.196 Сімейного кодексу України у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобовязана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.

З розрахунку пені вбачається, що її розмір становить 8916,66 коп.

Отже, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню пеня за несплату аліментів в розмірі 8916,66 коп.

Відповідно з Постановою Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 « Прол застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів№ також зазначено, що відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки

(пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв'язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів.

Крім того відповідач не оспорював той факт, що має рідну сестру, яка також має зобовязання, щодо утримання непрацездатних батьків.

Відповідно до ст.141 ЦПК України з ОСОБА_3 на користь держави підлягає стягненню судовий збір в розмірі 704 грн. 80 коп.

Керуючись ст.196 Сімейного кодексу України ст. ст. 10, 12, 13, 81, 259, 263-265, 268, 273, 280-282, 352, 354 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення неустойки за прострочення сплати аліментів - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, місце проживання: 61098, Харків, АДРЕСА_1, РНОКПП НОМЕР_1) на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4, місце проживання: 61098 АДРЕСА_2, РНОКПП НОМЕР_2) неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів в розмірів 8916,66 грн. (вісім тисяч девятсот шістнадцять тисяч 66 коп.).

Стягнути з ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, місце проживання: 61098, Харків, АДРЕСА_1, РНОКПП НОМЕР_1) судовий збір на користь держави в розмірі 704,80 грн.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку передбаченому ст.ст.351-356 ЦПК України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Суддя: А.М. Гримайло