ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
____________________________________________________________________________________
УХВАЛА

про відмову у задоволенні клопотання

07 лютого 2018 року Фастівський міськрайонний суд Київської області у складі: головуючого судді Чернишової Є.Ю., за участі секретаря Пруднікової П.М., представника позивачів ОСОБА_1, представника відповідача ОСОБА_2, розглянувши позовну заяву ОСОБА_3, ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про знесення самочинно збудованої прибудови,-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Фастівського міськрайонного суду Київської області знаходиться вищезазначена справа.

В підготовчому засіданні представником позивача заявлене клопотання про призначення будівельно-технічної експертизи, на вирішення якої поставити питання: чи розташована прибудова до існуючого торгівельного павільйону «Продовольчі товари» на земельній ділянці, що належить позивачу ОСОБА_3; чи відповідають вимогам ДБН відстані між прибудовою та частиною будівлі готелю «Ярославна»; чи можливо, у разі виявлення порушень усунути їх у будь-який інший спосіб ніж знесення (повний демонтаж). Клопотання мотивує тим, що вирішення цих питань мають суттєве значення для справи та потребують спеціальних знань.

Представник відповідача заперечував проти задоволення клопотання з підстав його необґрунтованості.

Стаття 102 ЦПК України встановлює, що висновок експерта це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені перед експертом, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Так, згідно ч. 1 ст. 106 ЦПК України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення.

Відповідно до ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для зясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

За змістом статті 376 ЦК України залежно від ознак самочинного будівництва зазначені в цих пунктах особи можуть вимагати від особи, яка здійснила самочинне будівництво, у тому числі знесення самочинно збудованого об'єкта.

З урахуванням змісту вищевказаної правової норми в поєднанні з положеннями статей 16, 386, 391 ЦК України вимоги про знесення самочинно збудованого нерухомого майна на земельній ділянці, власником або користувачем якої є інша особа, можуть бути заявлені власником чи користувачем земельної ділянки або іншою особою, права якої порушено, за умови доведеності факту порушення прав цих осіб самочинною забудовою.

При цьому, суд враховує принцип змагальності цивільного судочинства, що закріплений в ст. 12 ЦПК України, відповідно до якого кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Так, обґрунтовуючи вимоги та посилаючись на те, що спірна прибудова до існуючого торгівельного павільйону «Продовольчі товари» є самочинним будівництвом позивач надає відповідні докази рішення комісії по вирішенню земельних спорів Васильківської міської ради, звіт щодо функціонального призначення та конструктивних елементів споруд по вул. Грушевського, 17-а в м. Васильків, та ін.

Системний аналіз наведених положень законодавства в контексті спірних правовідносин дає змогу дійти висновку, що передумовою для призначення експертизи судом є підтвердження спірних обставин саме позивачем шляхом надання відповідних доказів, у тому числі і висновку експерта, складеним на його замовлення.

Позивачем не надано суду висновок експерта, що складений на його замовлення, на підтвердження своїх доводів з приводу спірної прибудови, а також не надано доказів неможливості проведення дослідження на замовлення учасника справи, тому вирішення цього питання шляхом призначення експертизи судом є передчасним.

Крім того, суд вважає, що на даній стадії розгляду справи, коли не визначений обсяг обставин справи, які підлягають встановленню, неможливо встановити, чи є необхідність експертного висновку з поставлених питань та чи випливають вони на обставини справи.

Крім того, відповідно до п.23 постанови №6 від 30 березня 2012 року Пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику застосування судами статті 376 Цивільного кодексу України (про правовий режим самочинного будівництва)» при вирішенні питання про те, чи є відхилення від проекту істотним і таким, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, суди повинні в кожному випадку з'ясовувати, зокрема, наскільки збудована будівля за розміром відповідає площі, поверховості, розміщенню та іншим умовам, передбаченим проектом; як впливає допущене порушення з урахуванням місцевих правил забудови, громадських і приватних інтересів на планування, забудову, благоустрій вулиці, на зручність утримання суміжних ділянок тощо.

При цьому, питання, які зазначені в п.23 постанови №6 від 30 березня 2012 року Пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику застосування судами статті 376 Цивільного кодексу України (про правовий режим самочинного будівництва)», для призначення експертизи позивачем не пропонуються.

Суд вважає, що з урахуванням підстави та предмета позовних вимог, призначення заявленої експертизи до остаточного визначення предмету спору, характеру спірних правовідносин, позовних вимог та визначення обставин справи, які підлягають встановленню, є недоцільним і передчасним.

Підстав для обов'язкового призначення експертизи немає.

Розяснити позивачу право на повторне звернення із зазначеним клопотанням.

Керуючись ст. 12, 102, 103, 106 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання представника позивача про призначення будівельно-технічної експертизи - відмовити.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційну скаргу може бути подано протягом пятнадцяти днів з дня проголошення ухвали суду до Апеляційного суду Київської області через Фастівський міськрайонний суд Київської області.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя Є.Ю.Чернишова