Уманський міськрайонний суд Черкаської області
Справа №705/3649/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 січня 2018 року м.Умань

Уманський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Денисюк І.І.,

секретаря судового засідання Власової Т.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Умань цивільну справу за заявою Собківської сільської ради Уманського району Черкаської області про визнання майна безхазяйним та передачу його у власність територіальної громади,-

ВСТАНОВИВ:

Сільський голова с. Собківка Уманського району Черкаської області ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про визнання майна безхазяйним та передачу його у власність територіальної громади. У заяві просить суд, визнати спадщину, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 земельну частку (пай) розміром 2,82 в умовних кадастрових гектарах в адміністративних межах Собківської сільської ради Уманського району Черкаської області, безхазяйним майном та передати її у власність територіальної громади с. Собківка Уманського району Черкаської області в особі Собківської сільської ради Уманського району Черкаської області. Посилається на те, що 13.06.1995 в с. Собківка Уманського району Черкаської області помер житель села ОСОБА_2 Вказаній особі належав сертифікат на право на земельну частку (пай) розміром 2,82 в умовних кадастрових гектарах, зареєстрований 26.04.2000 за № 473.

В Уманській райдержнотконторі заведена спадкова справа №335 за 1995 рік після смерті ОСОБА_2 Спадкоємцем визнана дружина спадкодавця ОСОБА_3, яка прийняла та оформила спадщину у вигляді грошових вкладів та житлового будинку. Невизначеність правового статусу іншого майна спадкодавця (земельної частки (паю) не дає змоги органу місцевого самоврядування використовувати його за призначенням або ж передати за плату виділену в натурі земельну ділянку в користування з метою наповнення місцевого бюджету для забезпечення виконання власних та делегованих функцій.

Представник Собківської сільської ради Уманського району Черкаської області в судове засідання не зявився, однак суду була надана заява за підписом сільського голови ОСОБА_1 про розгляд справи за відсутності представника сільради, в якій зазначено, що сільрада просить заяву задоволити.

Дослідивши письмові докази, суд встановив такі фактичні обставини справи та відповідні їм правовідносини.

13.06.1995 в с. Собківка Уманського району Черкаської області помер житель села ОСОБА_2, що підтверджується записом акту про смерть №11 від 14.06.1995, складеним Виконавчим комітетом Собківської сільської ради Уманського району Черкаської області.

ОСОБА_2 належало право на земельну частку (пай), яка перебуває у колективній власності колективного сільськогосподарського пайового підприємства «Собківка», розміром 2,82 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості), що підтверджується Сертифікатом серії ЧР № 0325298, зареєстрованого 26.04.2000 у Книзі реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай) за № 473.

Нормативно грошова оцінка на земельну частку (пай) на імя ОСОБА_2 (сертифікат ЧР 0325298) становить 84360,93 грн., що підтверджується листом № 18-23-0.211-698/115-17 від 31.05.2017 Управління Держгеокадастру в Уманському районі Черкаської області.

Враховуючи положення пунктів 4, 5 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України від 16.01.2003 № 435-IV, який діє з 01.01.2004, до правовідносин, що виникли у зв'язку з відкриттям спадщини ОСОБА_2, підлягають до застосування нормативно-правові акти, що діяли на той час, зокрема, норми ЦК Української РСР від 18.07.1963 (зі змінами) (далі ЦК УРСР).

Судом встановлено, що в Уманській райдержнотконторі заведена спадкова справа №335 за 1995 рік після смерті ОСОБА_2, померлого 13.06.1995. Спадкоємцем визнана дружина спадкодавця ОСОБА_3, яка прийняла та оформила спадщину лише у вигляді грошових вкладів та житлового будинку, а щодо вказаної земельної ділянки (паю) немає спадкоємців, які б в установлений законом (ст. 549 ЦК УРСР) шестимісячний строк прийняли спадщину, отримали свідоцтво про право на спадщину чи фактично вступили в управління або володіння спадковим майном, що підтверджується інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру.

Згідно з п. 2 та п. 5 ч. 1 ст. 555 ЦК УРСР спадкове майно за правом спадкоємства переходить до держави, якщо у спадкодавця немає спадкоємців ні за законом, ні за заповітом, та якщо ні один із спадкоємців не прийняв спадщини.

За ч. 2 ст. 4 Земельного кодексу України 1990 року суб'єктами права державної власності на землю виступають: Верховна Рада України на землі загальнодержавної власності України; Верховна Рада Республіки Крим на землі в межах території Республіки, за винятком земель загальнодержавної власності; обласні, районні, міські, селищні, сільські Ради народних депутатів на землі в межах їх територій, за винятком земель, що перебувають в загальнодержавній власності. Тобто земельна ділянка, на яку мав право спадкодавець, на час розгляду справи не має власника та її правовий статус є невизначеним.

Статтею 14 Конституції України передбачено, що земля перебуває під особливою охороною держави, оскільки є основним національним багатством. Право власності набувається і реалізується громадянами, юридичними особами та державою виключно відповідно до закону.

Відповідно до ст. 10 Закону України «Про місцеве самоврядування» сільські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами. Невизначеність правового статусу земельної ділянки, що залишилася після смерті ОСОБА_2 не дає змоги органу місцевого самоврядування використовувати її за призначенням або ж передати за плату в користування з метою наповнення місцевого бюджету для забезпечення виконання власних та делегованих функцій.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 335 ЦК України безхазяйною є річ, яка не має власника або власник якої невідомий. Безхазяйні нерухомі речі беруться на облік органом, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, за заявою органу місцевого самоврядування, на території якого вони розміщені. Про взяття безхазяйної нерухомої речі на облік робиться оголошення у друкованих засобах масової інформації. Після спливу одного року з дня взяття на облік безхазяйної нерухомої речі вона за заявою органу, уповноваженого управляти майном відповідної територіальної громади, може бути передана за рішенням суду у комунальну власність.

Рішенням виконавчого комітету Собківської сільської ради Уманського району Черкаської області «Про стан роботи щодо інвентаризації земельних часток (паїв) від 27.12.2012 № 67, сільська рада взяла на облік земельну частку (пай) ОСОБА_2 як таку, щодо якої немає відомостей про власника. Відносно розшуку спадкоємців ОСОБА_2 як власника сертифікату на земельну частку (пай), було дане оголошення в газеті «Уманська зоря» від 17.05.2013 №20.

Статтею 190 ЦК України визначено, що майном як особливим об'єктом вважаються окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов'язки. Майнові права є неспоживною річчю та визнаються речовими правами.

Отже, на підставі наведеного вище, суд дійшов висновку, що заява про визнання майна безхазяйним та передачу його у власність територіальної громади підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 12, 263-265, 293, 352, 354 ЦПК України

ВИРІШИВ:

Заяву Собківської сільської ради Уманського району Черкаської області про визнання майна безхазяйним та передачу його у власність територіальної громади - задоволити.

Визнати спадщину, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2, померлого 13.06.1995, земельну частку (пай) розміром 2,82 в умовних кадастрових гектарах в адміністративних межах Собківської сільської ради Уманського району Черкаської області згідно із сертифікатом на право на земельну частку (пай) серії ЧР № 0325298, вартістю 84360,93 грн. - безхазяйним майном та передати її у власність територіальної громади с. Собківка Уманського району Черкаської області в особі Собківської сільської ради Уманського району Черкаської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Апеляційного суду Черкаської області шляхом подання через Уманський міськрайонний суд Черкаської області апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя І.І. Денисюк