Справа № 203/4257/17
15 лютого 2018 року Кіровський районний суд м.Дніпропетровська в складі:
Головуючого-судді - Казака С.Ю.
при секретарі - Булеці А.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Дніпропетровську цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
Позивачка звернулась до суду з вищезазначеним позовом, в обґрунтування якого посилалась на те, що 27.08.2005 року зареєструвала шлюб з відповідачем. Від шлюбу мають малолітніх дітей - доньку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, та сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2 Посилаючись на те, що спільне життя з відповідачем не склалося через різні погляди на сімейне життя та обов′язки, відсутність взаємопорозуміння та поваги один до одного, що призвело до припинення з січня 2015 року шлюбних відносин та спільного проживання, позивачка просила суд розірвати шлюб з відповідачем.
В наданій заяві позивачка просила провести розгляд справи за її відсутності та задовольнити позов, проти заочного розгляду справи не заперечувала.
Відповідач в судове засіданні повторно не з'явився, про причини неявки не повідомив, відзив на позовну заяву не надав.
В зв'язку з цим, судом у відповідності до ч.3 ст.211, ч.4 ст.223, ч.2 ст.247, ч.1 ст.280 ЦПК України було ухвалено про розгляд справи в заочному порядку на підставі наявних в матеріалах справи доказів.
Перевіривши доводи позовної заяви, дослідивши надані позивачем до заяви на підтвердження позовних вимог докази, суд приходить до наступного висновку.
Судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі, зареєстрованому 27 серпня 2005 року Довгинцівським відділом реєстрації актів цивільного стану Криворізького міського управління юстиції, актовий запис №438.
Від шлюбу мають малолітніх дітей - доньку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, та сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2
Відповідно до ч.2 ст.3 СК України сім'ю складають особи, які спільно проживають, пов'язані спільним побутом, мають взаємні права та обов'язки.
Відповідно до ч.3 ст.56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини.
Відповідно до ст.112 СК України шлюб може бути розірвано, якщо подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу є неможливим та протирічить інтересам одного з них, або інтересам їхніх дітей.
З урахуванням зазначених вище положень закону, враховуючи, той факт, що сторони з січня 2015 року припинили шлюбні відносини, проживають окремо, спільного господарства не ведуть, примирення між ними за цей час не відбулось, позивачка згідно поданої заяви підтримала позов, суд приходить до висновку, що подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу між сторонами, який може будуватись лише на вільній згоді жінки та чоловіка, є неможливим та протирічить їх інтересам, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню та слід розірвати шлюб між останніми.
Згідно положень ст.113 СК України після розірвання шлюбу прізвище позивачки слід залишити - ОСОБА_4.
Відповідно до ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивачки слід стягнути судовий збір в сумі 640 грн.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.4,56,112,113 СК України, ст.ст.4,5,10,11,12,76-80,141,211,247, 258,259,263-268, 280 ЦПК України, суд -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити повністю.
Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 27 серпня 2005 року Довгинцівським відділом реєстрації актів цивільного стану Криворізького міського управління юстиції, актовий запис №438 - розірвати.
Після розірвання шлюбу прізвище позивачки залишити - ОСОБА_2.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 640 грн.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана учасниками справи до апеляційного суду Дніпропетровської області через Кіровський районний суд м.Дніпропетровська протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя С.Ю.Казак