Справа № 185/5112/17
Провадження № 2-р/185/3/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 січня 2018 року суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді - Бондаренко В.М.,

за участю секретаря - Данильченко Ю.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про роз'яснення рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 17 жовтня 2018 року в справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства "Брокбізнесбанк" про визнання права власності, суд -

В С Т А Н О В И В :

17 жовтня 2017 року Павлоградським міськрайонним судом Дніпропетровської області ухвалено рішення по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства "Брокбізнесбанк" про визнання права власності, яким позовні вимоги ОСОБА_1 задоволені частково, а саме: визнано за ОСОБА_1 право власності на гаражний бокс № 239, який складається з гаражу, загальною площею 151,8 кв.м, підвалу, загальною площею - 151,8 кв.м, по вулиці Щорса у Автогаражному кооперативі "Жигулі", розташованого за адресою: м. Донецьк, вул. Щорса, 112.

У січня 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про розяснення рішення суду від 17 жовтня 2017 року стосовно адреси розташування гаражного боксу (гаражу) № 239.

Заяву розглянуто в порядку ст. 271 ЦПК України без виклику сторін.

Суд, вивчивши подану заяву, вважає, що заява про роз'яснення рішення підлягає задоволенню на наступних підстав.

Дійсно, 17 жовтня 2017 року Павлоградським міськрайонним судом Дніпропетровської області ухвалено рішення по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства "Брокбізнесбанк" про визнання права власності, яким позовні вимоги ОСОБА_1 задоволені частково, а саме: визнано за ОСОБА_1 право власності на гаражний бокс № 239, який складається з гаражу, загальною площею 151,8 кв.м, підвалу, загальною площею - 151,8 кв.м, по вулиці Щорса у Автогаражному кооперативі "Жигулі", розташованого за адресою: м. Донецьк, вул. Щорса, 112.

Відповідно до ст. 271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз'яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз'яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред'явлене до примусового виконання. Суд розглядає заяву про роз'яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може викликати учасників справи, державного чи приватного виконавця в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розглядові заяви про роз'яснення рішення. Про роз'яснення або відмову у роз'ясненні судового рішення суд постановляє ухвалу, яку може бути оскаржено.

У п. 32 Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що всі судові рішення повинні бути зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою це необхідна передумова розуміння рішення сторонами та громадськістю. Для цього потрібно логічно структурувати рішення і викласти його в чіткому стилі, доступному для кожного.

Відповідно до п. 21 Постанови Пленуму ВСУ «Про судове рішення у цивільній справі» від 18 грудня 2009 року роз'яснення рішення суду, а не ухвали, можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Виходячи з положень вищевказаних норм, така заява подається у випадку, коли рішення є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зрозумілість рішення полягає у тому, що його резолютивна частина не припускає кілька варіантів тлумачення.

Отже, за змістом даних норм закону роз'яснення рішення це уточнення, більш чітке і зрозуміле викладення справжнього його змісту.

Системне тлумачення вказаних положень дозволяє дійти висновку, що рішення суду може бути розяснено у разі, якщо без такого розяснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Тобто, розяснення рішення суду це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі.

Не зазначення судом в резолютивній частині рішення того, що адресою місця розташування гаражного боксу (гаражу) № 239, який належить ОСОБА_1, у м. Донецьку є вулиця Щорса, 112, за якою знаходиться фактично як сам гараж, так і Автогаражний кооператив "Жигулі", перешкоджає виконанню такого рішення суду. Суд вважає, що таке розяснення не змінить суті прийнятого рішення, тому є всі підстави заяву задовольнити та розяснити судове рішення.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 260, 271 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про роз'яснення рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 17 жовтня 2018 року в справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства "Брокбізнесбанк" про визнання права власності - задовольнити. Роз'яснити резолютивну частину рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 17 жовтня 2017 року в справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства "Брокбізнесбанк" про визнання права власності, вказавши, що адресою місця розташування гаражного боксу (гаражу) № 239, який належить ОСОБА_1, у м. Донецьку є вулиця Щорса, 112, за якою знаходиться фактично як сам гараж, так і Автогаражний кооператив "Жигулі".

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Дніпропетровської області через суд першої інстанції шляхом подачі протягом п'ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали апеляційної скарги. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя В.М. Бондаренко