У Х В А Л А

Іменем України

05 лютого 2018 року Деснянський районний суд м. Києва у складі:

головуючого-судді Панченко О.М.

за участю секретаря судових засідань - Касян А.Р.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, що діє в інтересах неповнолітньої ОСОБА_4, треті особи: Головне територіальне управління юстиції в м. Києві, Служба у справах дітей Деснянської РДА в м. Києві про визнання свідоцтва про право на спадщину за законом недійсним та визнання права власності на частину майна, що було нажито у шлюбі і яке є спільною сумісною власністю, визнання права власності на частину спадкового майна,-

В С Т А Н О В И В:

19.08.2016 року позивач ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до відповідача ОСОБА_3, що діє в інтересах неповнолітньої ОСОБА_4, треті особи: Головне територіальне управління юстиції в м. Києві, Служба у справах дітей Деснянської РДА в м. Києві про визнання свідоцтва про право на спадщину за законом недійсним та визнання права власності на частину майна, що було нажито у шлюбі і яке є спільною сумісною власністю, визнання права власності на частину спадкового майна.

09.09.2016 року ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва позовну заяву ОСОБА_2 було залишено без руху.

30.09.2016 року суддею Деснянського районного суду м. Києва було постановлено ухвалу про відкриття провадження по даній справі.

15.06.2017 року по справі було призначено судову почеркознавчу експертизу, провадження по справі зупинено до проведення експертизи.

11.08.2017 року по справі було відновлено провадження, призначено судове засідання на 09.11.2017 року.

09.11.2017 року та 05.02.2018 року позивач та його представник в судові засідання не з'явилися, про час та місце розгляду справи повідомлялися судом належним чином, про причини неявки позивач та його представник суд не повідомили та не скористалися процесуальним правом подати заяву про розгляд справи у їх відсутність.

Відповідач в судове засідання не з'явилася, причини її неявки суду не відомі, про день, час та місце розгляду справи повідомлялася судом належним чином.

Представник третьої особи Служби у справах дітей Деснянської РДА в м. Києві в судове засідання не з'явився, причини неявки суду не відомі, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся судом належним чином.

Представник третьої особи Головного територіального управління юстиції у м. Києві в судове засідання не з'явився, в матеріалах справи містяться письмові пояснення від представника в яких просить суд проводити розгляд справи за його відсутності.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд приходить до наступного.

Відповідно до положень ч.3 ст.131 Цивільного процесуального кодексу України, учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з'явились в судове засідання без поважних причин.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 р. № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

За нормами ч. 5 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез'явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач та його представник повторно не з'явилися в судове засідання, докази, які мали підтвердити поважні причини неявки позивача, представника позивача до суду в матеріалах справи відсутні, позивач та представник позивача не скористалися процесуальним правом подати заяву про розгляд справи у їх відсутність, в той же час проведення судового розгляду справи без участі позивача (представника позивача) суперечить положенням цивільного процесуального законодавства, оскільки позивач протягом усього часу розгляду справи має право збільшити або зменшити розмір позовних вимог, відмовитися від позову, досягнути примирення, розпоряджаючись своїми правами щодо предмету спору на власний розсуд, а суд при здійсненні правосуддя має сприяти як всебічному і повному з'ясуванню обставин справи, так і здійсненню сторонами їх прав.

Таким чином, суд вважає, що відповідно до вимог цивільного процесуального законодавства повторна неявка позивача (представника позивача) в судове засідання є підставою залишити без розгляду позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3, що діє в інтересах неповнолітньої ОСОБА_4, треті особи: Головне територіальне управління юстиції в м. Києві, Служба у справах дітей Деснянської РДА в м. Києві про визнання свідоцтва про право на спадщину за законом недійсним та визнання права власності на частину майна, що було нажито у шлюбі і яке є спільною сумісною власністю, визнання права власності на частину спадкового майна.

Згідно ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Враховуючи викладене та керуючись ст. ст. 223, 257, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3, що діє в інтересах неповнолітньої ОСОБА_4, треті особи: Головне територіальне управління юстиції в м. Києві, Служба у справах дітей Деснянської РДА в м. Києві про визнання свідоцтва про право на спадщину за законом недійсним та визнання права власності на частину майна, що було нажито у шлюбі і яке є спільною сумісною власністю, визнання права власності на частину спадкового майна - залишити без розгляду.

Роз'яснити позивачу, що особа, заява якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутись до суду повторно.

Відповідно до положень ч.1 та ч.2 ст.353 Цивільного процесуального кодексу України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: