Справа № 219/6762/18
Провадження № 2/219/2286/2018
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 листопада 2018 року Артемівський міськрайоний суд Донецької області

у складі: головуючого судді Харченко О.П.,

при секретарі Єлісеєвій С.Є.,

без участі сторін

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Бахмуті цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного Управління держгеокадастра в Донецькій області про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

25.06.2018 року позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з даним позовом, який в подальшому уточнив та вказав, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла його мати - ОСОБА_3. За життя мати позивача оформила заповіт, яким на випадок смерті заповіла право власності на земельну ділянку, яка їй належала, ОСОБА_1 Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина у вигляді земельної ділянки НОМЕР_1, площею 5,2131 га, розташованої на території Луганської сільської ради Артемівського району Донецької області. На даний час він має намір оформити спадщину після смерті матері, переоформити вищевказану земельну ділянку на себе. Однак, звернувшись до нотаріальної контори він дізнався, що не зможе цього зробити, оскільки ним був пропущений 6-місячний строк для прийняття спадщини. Строк для прийняття ним спадщини був пропущений з поважних причин: через юридичну необізнаність вважав, що може у будь-який час здійснити прийняття спадщини; через смерть матері він переніс великий стрес, який позначився на його здоров'ї, він неодноразово проходив стаціонарне лікування; великі фінансові витрати також не давали можливість вчасно прийняти спадщину. Позивач просить суд ухвалити рішення, яким визнати причини пропуску строку для подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини поважними та визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері - ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2, в три місяці.

Позивач ОСОБА_1 та його представник - адвокат ОСОБА_4 у підготовче судове засідання не з'явилися, в матеріалах справи містяться від них заяви про розгляд справи у їх відсутність, також зазначено, що на вимогах позову наполягають та просять їх задовольнити з мотивів, викладених у позові.

Представник відповідача Головного Управління держгеокадастра в Донецькій області у підготовче судове засідання також не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив.

Згідно з частиною 2 статті 247 ЦПК України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про необхідність задоволення позову з таких підстав.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2, батьками якого вказані ОСОБА_5 та ОСОБА_3 (а. с. 10).

Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3, виданого Виконкомом Світлодарської міської ради Бахмутського району Донецької області, мати позивача - ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 у віці 93 років у м. Світлодарськ Бахмутського району Донецької області, про що 15.09.2016 року складено відповідний актовий запис № 117 (а. с. 9).

За життя, 31 липня 2006 року ОСОБА_3 склала заповіт, посвідчений секретарем Луганської селищної ради Артемівського району Донецької області Неледвою Г.П. та зареєстровано в реєстрі за № 232. Згідно цього заповіту ОСОБА_3 на випадок своєї смерті зробила розпорядження, яким належну їй земельну ділянку НОМЕР_1 площею 5,2131 га, розташовану на території Луганської селищної ради Артемівського району Донецької області, заповіла ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 (а. с. 12).

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина у вигляді вищевказаної земельної ділянки НОМЕР_1, площею 5,2131 га, розташованої на території Луганської сільської ради Артемівського району Донецької області, що належала останній на підставі державного акта на право власності на земельну ділянку серії НОМЕР_4 від 10.07.2006 року (а. с. 11).

Як вбачається з довідки виконавчого комітету Луганської селищної ради № 1022 від 06.06.2018 року (а. с. 13), ОСОБА_1 фактично сумісно мешкав та здійснював догляд за матір'ю ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_1, по день смерті матері, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2, та вели спільне господарство.

Згідно з повідомленням завідувача Першої бахмутської державної нотаріальної контори № 2430/01-16 від 26.10.2018 року, встановлено, що Першою бахмутською державною нотаріальною конторою спадкова справа на майно ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2, не відкривалася, тобто ніхто не звертався до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, що вбачається з інформаційної довідки зі Спадкового реєстру № 53760535 від 23.10.2018 року (а. с. 44-45).

У ч. 5 ст. 1268 ЦК України, закріплено право спадкоємця на спадщину з часу її відкриття незалежно від часу прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст.1270 ЦК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України особа, яка не прийняла спадщину у встановленому законом порядку, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 року N 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз'яснив, що, при розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно зі ст. 1272 ч. 3 ЦК України, суд за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, може визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, якщо визнає поважними причини, з яких було пропущено встановлений законом шести місячний строк.

Зважаючи на причини, з яких було пропущено цей строк, суд находить їх поважними та визначає позивачу додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

З урахуванням викладеного, керуючись ст. ст. 4, 9, 81, 211, 247, 258, 259, 263-265, 268, 272-273, 354 ЦПК України, ст. ст. 1268, 1270, 1272 ЦК України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного Управління держгеокадастра в Донецькій області про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, додатковий строк, достатній для подання заяви в межах трьох місяців про прийняття спадщини, яка залишилася після смерті його матері - ОСОБА_3, померлої ІНФОРМАЦІЯ_2.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку. Апеляційна скарга на рішення суду подається до Донецького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя: О.П.Харченко