Справа № 761/6364/18
Провадження № 2/761/4473/2018
У Х В А Л А

Іменем України

26 лютого 2018 року суддя Шевченківського районного суду м.Києва Савицький О.А., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1, який діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 та малолітнього ОСОБА_3, до Київської міської ради в особі Київської міської державної адміністрації про визнання права користування житловим приміщенням,

в с т а н о в и в :

21.02.2018 року ОСОБА_1 звернувся до Шевченківського районного суду міста Києва з позовом до Київської міської ради в особі Київської міської державної адміністрації про визнання права користування житловим приміщенням.

Як вбачається, підставою звернення саме до Шевченківського районного суду м.Києва стало те, що, як зазначено у позовній заяві, відповідач знаходиться за адресою: м.Київ, вул. Хрещатик, 36, що територіально відноситься до дислокації Шевченківського району м.Києва.

Так, дійсно, за загальним правилом, визначеним ч.2 ст. 27 ЦПК України, позови юридичних осіб пред'являються в суд за їхнім місцезнаходженням згідно з Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Водночас, відповідно до вимог ч.1 ст. 30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред'являються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

Згідно роз'яснень, які містяться в п. 42 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №3 від 01.03.2013 року «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ», до таких позовів відносяться позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

При цьому, як зазначено в п. 41 вищевказаної постанови, перелік позовів, для яких визначено виключну підсудність, є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає.

Як вбачається зі змісту даної заяви, позивач просить визнати право користування житловим приміщенням - квартирою, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, що територіально відноситься до дислокації Оболонського району м.Києва.

В свою чергу, відповідно до положень п.1 ч.1 ст. 31 ЦПК України суддя передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

З огляду на викладене, суддя прийшов до висновку, що позовну заяву ОСОБА_1, який діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 та малолітнього ОСОБА_3, до Київської міської ради в особі Київської міської державної адміністрації про визнання права користування житловим приміщенням, слід передати на розгляд Оболонського районного суду м.Києва, як суду, до територіальної юрисдикції (підсудності) якого належить вказаний позов.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 30, 31, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суддя

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1, який діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 та малолітнього ОСОБА_3, до Київської міської ради в особі Київської міської державної адміністрації про визнання права користування житловим приміщенням, - передати на розгляд до Оболонського районного суду м.Києва.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м.Києва через Шевченківський районний суду міста Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення зазначених вище строків, або після перегляду ухвали в апеляційному порядку, якщо її не скасовано.

Суддя: