Справа № 461/8391/16-ц
У Х В А Л А

"08" листопада 2018 р. розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м.Львові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди завданої внаслідок затоплення нежитлового приміщення, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди завданої внаслідок затоплення нежитлового приміщення, з підстав викладених у фабулі позову.

Рішенням суду від 11 липня 2018 року позов задовольнено частково.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 відшкодування завданої матеріальної шкоди в розмірі 22 554,00 грн.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 відшкодування завданої моральної шкоди в розмірі 3 000 грн.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 551,20 грн.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 3095,00 грн. витрат за проведення експертизи.

В позовних вимогах про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 упущеної вигоди у розмірі 22 500,00 грн. відмовлено.

В позовних вимогах про зобовязання відповідача за свій рахунок привести квартиру АДРЕСА_1 до належного технічного стану та демонтувати встановлений санвузол відмовлено.

21.08.2018 ухвалою Апеляційного суду Львівської області матеріали цивільної справи за вказаним позовом повернуто до Галицького районного суду м. Львова для усунення недоліків у її оформленні.

Зокрема, суд апеляційної інстанції звернув увагу на тому, що зміст вступної і резолютивної частини рішення не відповідає змісту повного тексту рішення.

У зв'язку з цим, за ініціативою суду, учасники судового розгляду викликані судом для вирішення питання про необхідність виправлення описки в рішенні суду.

В судовому засіданні позивач та представник відповідача не заперечили щодо виправлення описки у рішенні суду.

Судом встановлено, що у вступній та резолютивній частинах рішення суду, проголошеного 11 липня 2018 року, помилково пропущений абзац, що стосується вимог про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 упущеної вигоди у розмірі 22 500,00 грн., хоча фактично суд надавав оцінку цієї частини вимог в нарадчій кімнаті, як вбачається із повного тексту рішення і випливає із змісту.

Згідно ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив (постановив) рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати. Цю властивість судового рішення в праві називають "незмінністю судового рішення". Допущені в судовому рішенні помилки, внаслідок яких воно стає незаконним і необґрунтованим, виступають підставою для зміни і скасування рішення в апеляційному і касаційному порядку та у зв'язку з нововиявленими обставинами.

Незмінність є елементом законної сили судового рішення суду, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили. Вона є властивістю рішення суду як процесуального документа, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили. Статичний елемент законної сили судового рішення (стабільність рішення) не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.

Виходячи із аналізу зазначеної норми, незмінність є елементом законної сили судового рішення, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили; вона є властивістю рішення суду як процесуального документу, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили; статичний елемент законності судового рішення не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.

Суд, користуючись таким правом, без зміни та скасування судового рішення, вважає за можливе виправити технічні недоліки.

Керуючись ст. 219 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

усунути недоліки у вступній та резолютивній частинах рішення Галицького районного суду м. Львова від 11 липня 2018 року доповнивши наступним абзацом:

«В позовних вимогах про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 упущеної вигоди у розмірі 22 500,00 грн. відмовити».

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Волоско І.Р.