Ухвала

5 лютого2018 року

м. Київ

справа № 640/8366/17

провадження № 61-3864 ск 18

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Висоцької В. С. розглянув касаційну скаргу комунального спеціалізованого підприємства «Харківгорліфт», яка підписана представником Лавошником О. М., на рішення апеляційного суду Харківської області від 13 грудня 2017 року у справі за позовом ОСОБА_2 до комунального спеціалізованого підприємства «Харківгорліфт», третя особа - директор комунального спеціалізованого підприємства «Харківгорліфт» ОСОБА_3, про поновлення на роботі,

ВСТАНОВИВ :

28 грудня 2017 року комунальне спеціалізоване підприємство «Харківгорліфт»

звернулось з касаційною скаргою, яка підписана представником

Лавошником О. М., на рішення апеляційного суду Харківської області

від 13 грудня 2017 року у вказаній вище справі через засоби поштового зв'язку.

Статтею 388 ЦПК України визначено, що судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки вона у порушення вимог статті 392 ЦПК України подана особою, яка не має на це повноважень, передбачених законом.

Відповідно до підпункту 11 пункту 16-1 розділу XV «Перехідні положення» Конституції України у редакції Закону України № 1401-VIIIвід 2 червня

2016 року «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)» представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року.

Зазначені зміни до Конституції України набули чинності 30 вересня 2016 року, а провадження у справі відкрито після зазначених змін. Отже, представництво у Верховному Суді може здійснюватися виключно адвокатами.

Згідно частини четвертої статті 62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджується довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

З огляду на викладене заявнику необхідно на виконання вищевказаних положень закону надати до суду касаційної інстанції документи, що посвідчують повноваження адвоката на надання правничої допомоги (стаття 15 ЦПК України).

На виконання пункту 3 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено повне найменування або ім'я інших учасників справи, їх місцезнаходження або місце проживання чи перебування.

У порушення вказаних вимог касаційна скарга не містить відомостей

про місцезнаходження третьої особи у справі - директора комунального спеціалізованого підприємства «Харківгорліфт» ОСОБА_3.

Також, у порушення вимог пункту 1 частини четвертої статті З92 ЦПК України до касаційної скарги не додано копії касаційної скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи, а саме для

ОСОБА_2 та директора комунального спеціалізованого підприємства «Харківгорліфт» ОСОБА_3

Крім того, у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до частини 3 статті 3 ЦПК України провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УДКСУ у Печерському районі м. Києва, , банк отримувача:

ГУ ДКСУ у м. Києві, МФО: 820019, рахунок отримувача: 0007,

ККДБ: 22030102.

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви в розмірі оспорюваної суми.

Згідно із ч. 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового і немайнового характеру.

Відповідно до ч. 3 статті 6 Закону у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Ураховуючи характер спору розмір судового збору становить за вимоги майнового характеру (стягнення заробітної плати за час вимушеного

прогулу) - 1 280 грн та немайнового (поновлення на роботі, визнання незаконним та скасування наказу про звільнення, стягнення моральної

шкоди) - 3 840 грн, а всього - 5 120 грн.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Крім того, у порушення вимог пункту 2 частини другої статті 392 ЦПК України, заявником у касаційній скарзі не зазначено ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ :

Касаційну скаргу комунального спеціалізованого підприємства «Харківгорліфт», яка підписана представником Лавошником О. М., на рішення апеляційного суду Харківської області від 13 грудня 2017 року залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк до 26 лютого 2018 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга

вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В. С. Висоцька