АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 22-ц/793/1762/18Головуючий по 1 інстанції
Доповідач в апеляційній інстанції
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 листопада 2018 року апеляційний суд Черкаської області в складі:

суддів Бондаренка С. І., Храпка В.Д., Новікова О.М.

за участю секретаря Матюха В.І.

розглянувши в порядку письмового провадження в м. Черкаси апеляційну скаргу ОСОБА_3 на ухвалу судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 18 вересня 2018 року, постановленої під головуванням судді Ребриної К.Г., у справі за позовом ОСОБА_3 в інтересах малолітнього ОСОБА_4 до Уманської міської ради, ОСОБА_5 про визнання права власності на спадкове майно, -

в с т а н о в и в :

У серпні 2018 року до Уманського міськрайонного суду Черкаської області надійшла позовна заява ОСОБА_3 в інтересах малолітнього ОСОБА_4 до Уманської міської ради, ОСОБА_5 про визнання права власності на спадкове майно.

Ухвалою судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 04 вересня 2018 року позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 18 вересня 2018 року позовну заяву визнано неподаною та повернуто позивачу.

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції ОСОБА_3 подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на її незаконність та необґрунтованість, порушення норм процесуального права, просила ухвалу скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Вважає, що нею були усунуті недоліки апеляційної скарги, що зазначалися в ухвалі суду про залишення позовної заяви без руху.

Відзиви на апеляційну скаргу учасники справи до суду не подали.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали, суд приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає до задоволення виходячи з наступного.

Залишаючи без руху подану позовну заяву, в ухвалі від 04 вересня 2018 року, суддя суду першої інстанції зазначила, що вона подана без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 ЦПК України, а саме у своїй заяві позивач вказувала, що вона звільнена від сплати судового збору відповідно до ст. 5 Закону України «Про судовий збір» як представник малолітньої дитини, проте не вказала пункт вказаної статті на підставі якого вона звільнена.

Постановляючи 18 вересня 2018 року ухвалу про повернення позовної заяви, суддя міськрайонного суду виходила із того, що позивачем поданою 10 вересня 2018 року заявою на виконання ухвали про залишення її позовної заяви без руху не було усунуто недоліки.

Однак з такими висновками суду погодитися не можна.

Згідно ч. 1, 2, 3 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Зі змісту ухвали судді від 04 вересня 2018 року про залишення позовної заяви без руху вбачається, що позивачу слід було вказати пункт ст. 5 Закону України «Про судовий збір» на підставі якого вона звільнена від сплати судового збору, тобто вказані підстави залишення позовної заяви без руху не передбачені законом.

Окрім цього подаючи заяву на виконання вказаної ухвали суду позивач вказала, що вона звільнена від сплати судового збору на підставі п.7 ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», отже ухвалу про залишення заяви без руху вона виконала.

Таким чином, суд першої інстанції мав належним чином перевірити обґрунтованість доводів позивача щодо наявності підстав для звільнення її від сплати судового збору, та, прийшовши до висновку про те, що позивач не відноситься до категорії громадян, які звільняються від сплати судового збору, залишити позовну заяву без руху, зазначивши при цьому в ухвалі точну суму судового збору, яку необхідно сплатити.

Проте суд, постановляючи ухвали, не обґрунтував їх належним чином.

Разом з тим вирішуючи питання чи звільнена позивач від сплати судового збору, суд виходить з такого.

Статтею 5 Закону України «Про судовий збір» визначено перелік пільг щодо сплати судового збору.

Відповідно до пункту 7 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються громадяни, які у випадках, передбачених законодавством, звернулися із заявами до суду щодо захисту прав та інтересів інших осіб.

ОСОБА_6 України «Про судовий збір» не відносить малолітніх дітей та батьків, які звертаються в їх інтересах, до категорії громадян, які звільняються від сплати судового збору.

До таких висновків прийшов Верховний Суд в постанові від 13 червня 2018 року в справі №367/5983/16-ц.

Таким чином ОСОБА_3, звертаючись до суду в інтересах малолітнього сина, не звільнена від сплати судового збору.

З врахуванням викладеного ухвалу судді не можна вважати законною та обґрунтованою, тому вона підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст. ст. 374, 379, 382, 383, 384 ЦПК України, апеляційний суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 задовольнити.

Ухвалу судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області віл 18 вересня 2018 року у справі за позовом ОСОБА_3 в інтересах малолітнього ОСОБА_4 до Уманської міської ради, ОСОБА_5 про визнання права власності на спадкове майно - скасувати.

Справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Стягнути з ОСОБА_3 в дохід держави несплачений судовий збір за подачу апеляційної скарги у розмірі 352 гривні 40 копійок.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до суду касаційної інстанції протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови виготовлений 8 листопада 2018 року.

Судді