П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 листопада 2018 року місто Київ

Єдиний унікальний номер справи 754/11602/16-ц

Номер провадження № 22-ц/824/1315/2018

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: судді-доповідача - Вербової І.М., суддів Саліхова В.В., Шахової О.В.,

за участю секретаря судового засідання - Іваницької О. В.,

вивчивши апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 06 липня 2018 року, ухвалене під головуванням судді Лісовської О.В., у справі за позовом ОСОБА_3 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» про скасування рішення комісії по розгляду акту про порушення,

в с т а н о в и в :

У вересні 2016 року ОСОБА_3 звернувся до Деснянського районного суду міста Києва з позовом до Публічного акціонерного товариства «Київенерго» про скасування рішення комісії по розгляду Акту про порушення №44962 від 19 березня 2016 року про нарахування ОСОБА_3 за недораховану електроенергію 80 220 грн. 49 коп., оформлене Протоколом №1055 від 05 травня 2016 року.

Позовні вимоги мотивував тим, що 16 листопада 2013 року між ним та ПАТ «Київенерго» укладено Договір про користування електричною енергією №9, згідно умов якого енергопостачальник бере на себе зобов'язання надійно постачати споживачу електричну енергію у необхідних йому обсягах відповідно до 30 кВт електроустановок споживача, з гарантованим рівнем надійності, безпеки та якості, а споживач зобов'язується оплачувати одержану електричну енергію за обумовленими тарифами (цінами) у терміни, передбачені цим договором.

19 березня 2016 року представники відповідача в ході перевірки приладів обліку по АДРЕСА_1 виявили порушення, а саме: відсутня пломба енергопередавальної організації на фасадному ящику, про що був складений Акт про порушення №44962 від 19 березня 2016 року. Зазначений Акт був розглянутий 05 травня 2016 року на засіданні комісії по розгляду акту про порушення №44962 від 19 березня 2016 року та прийнято рішення про нарахування позивачу за недораховану електроенергію 80 220 грн. 49 коп., оформлене Протоколом №1055 від 05 травня 2016 року.

Позивач вважає, що рішення комісії по розгляду Акту про порушення №44962 від 19 березня 2016 року про нарахування ОСОБА_3 80 220 грн. 49 коп., оформлене Протоколом №1055 від 05 травня 2016 року, є недійсним (незаконним) та таким, що підлягає скасуванню з наступних підстав.

У червні 2013 року на підставі договору купівлі-продажу позивач придбав житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 у гр. ОСОБА_1 До того часу за даною адресою споживачем електроенергії був ОСОБА_1 за Договором про користування електричною енергією № 9 від 01 лютого 2013 року. Також, 01 лютого 2013 року між ОСОБА_1 та ПАТ «Київенерго» буд підписаний Акт збереження пломб розрахункового обліку електроенергії для населення, за яким енергопостачальник здав, а споживач прийняв на відповідальне зберігання пломби у кількості 3 (трьох) штук, якими опломбовано прилад обліку, а саме: пломба № 74212383 - кришка, пломба № 74212382 - фасадний ящик, пломба № 73299688 - вхідний контроль. Після того, як позивач у червні 2013 року придбав вищевказаний житловий будинок між ним та ПАТ «Київенерго» був укладений Договір про користування електричною енергією № 9 від 16 листопада 2013 року. Відповідно до п. 6 даного договору, кількість пломб Держспоживстандарту, встановлених на електролічильнику, становить 1 (одна) штука, дата повірки 05 липня 2012 року, пломба постачальної організації №74212383, інформація про наявність будь-яких інших пломб та місць опломбування відсутня. Також не було складено Акту про збереження пломб розрахункового обліку електроенергії для населення, що суперечить п. 10 Правил користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою КМУ від 26.07.1999 року № 1357. Проте, 05 травня 2016 року в ході засідання комісії по розгляду акта про порушення № 44962 від 19 березня 2016 року відповідачем було пред'явлено копію Акта технічної перевірки засобів обліку електричної енергії до 1000В від 07 грудня 2013 року. Даний акт містить інформацію про дві пломби - № 74212383 та № 73299688, які були раніше передані попередньому власнику будинку ОСОБА_1, а також третю, номер якої неможливо розібрати. Як вказує позивач, Акт технічної повірки засобів обліку електричної енергії до 1000В від 07 грудня 2013 року не є документом, за яким передаються на зберігання пломби відповідно до Правил; Акт не містить інформацію про місце опломбування; він (позивач) даний акт не підписував. Крім того, комісією не був прийнятий до уваги той факт, що електролічильник встановлений в шафі обліку на території спільної земельної ділянки, на якій побудовано три житлові будинки (НОМЕР_1, НОМЕР_2, НОМЕР_3), що зареєстровані на трьох різних власників, кожен із яких має безперешкодний доступ до фасадного ящика. Враховуючи, що пломба на фасадному ящику на зберігання персонально нікому не передавалась, то неправомірно покладати відповідальність за відсутність пломби на фасадному ящику лише на ОСОБА_3 Позивач зазначає, що він не порушував правил користування електричною енергією, оскільки документального підтвердження місця опломбування, а саме - фасадного ящика, немає, про що вказано в Акті передачі (передавання) відповідної пломби на його зберігання. Крім того, відповідачем не було виявлено фактів крадіжки споживачем електричної енергії та самовільного підключення до об'єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку, тому Методика визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією застосуванню не підлягає. Крім того, ОСОБА_3 вказує на те, що відповідачем в порушення п. п. 3.1, 15 Методики, відповідачем не було проведено жодної експертизи приладу обліку із зірваними або пошкодженими пломбами.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 26 червня 2018 року, занесеною до протоколу судового засідання, замінено відповідача Публічне акціонерне товариство «Київенерго» на Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі».

Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 06 липня 2018 року (а.с.160-167) позов задоволено, скасовано рішення комісії по розгляду Акту про порушення №44962 від 19 березня 2016 року про нарахування ОСОБА_3 за недораховану електроенергію 80 220 грн. 49 коп., оформлене Протоколом №1055 від 05 травня 2016 року, стягнуто з відповідача на користь позивача витрати по сплаті експертизи у розмірі 3 575 грн. 00 коп., а також стягнуто з відповідача на користь держави судовий збір у розмірі 704 грн. 80 коп.

Не погоджуючись з вищевказаним рішенням суду, 21 серпня 2018 року відповідач звернувся з апеляційною скаргою, у якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, порушив питання про скасування рішення Деснянського районного суду міста Києва від 06 липня 2018 року та просив ухвалити нове судове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог. Крім того, порушив питання про відшкодування за рахунок позивача витрат по оплаті судового збору за подання апеляційної скарги.

Апеляційну скаргу мотивував, зокрема, тим, що 19 березня 2016 року, під час проведення рейдової перевірки за адресою: АДРЕСА_1, представниками ПАТ «Київенерго» виявлено порушення Правил користування електричною енергією для населення, а саме відсутність пломби електропередавальної організації на фасадному ящику. За фактом вказаного правопорушення у присутності представника споживача було складено Акт про порушення №44962. Вказаний Акт підписано представником споживача із зауваженнями. 05 травня 2016 року відбулося засідання комісії, оформлене Протоколом №1055 від 05 травня 2016 року, на якому прийнято рішення про нарахування до сплати за недораховану електроенергію 80 220 грн. 49 коп.

Так, у своєму рішенні, суд першої інстанції дійшов невірного висновку про те, що між ОСОБА_3 та ПАТ «Київенерго» не було складено Акту про збереження пломб розрахункового обліку електроенергії для населення, пломби на зберігання споживачу не передавались, а, відтак, висновок засідання комісії №1055 від 05 травня 2016 року по розгляду Акту порушення №44962 від 19 березня 2016 року є неправомірним та підлягає скасуванню. Акт технічної перевірки від 07 грудня 2013 року (після укладення договору) є документом, що підтверджує факт пломбування та передачі на зберігання пломб, який є невід'ємною частиною діючого договору.

Судом першої інстанції не надано оцінки вказаному документу.

Крім того, суд першої інстанції в оскаржуваному рішенні зазначав про посилання позивача на не підписання ним Акту, неотримання на зберігання пломб у кількості 3 штуки, що підтверджується висновком судово-почеркознавчої експертизи №2176/2177/18-32 від 25 квітня 2018 року, згідно якого підпис від імені ОСОБА_3 в графі «представник споживача» у Акті технічної перевірки засобів обліку електричної енергії до 1000В від 07 грудня 2013 року виконаний не ОСОБА_3

Разом з тим, дії позивача щодо заявленого клопотання про призначення почеркознавчої експертизи були направлені на відволікання уваги суду від фактів, яким суд не надав оцінки, а саме: позивачу було відомо, що підписував не він і такі дії були умисними для уникнення в майбутньому відповідальності, що підтверджується заявою останнього від 09 червня 2016 року. Крім того, позивач не проживає за вказаною адресою, а тому він фізично не міг бути присутнім при проведенні перевірок. Позивач, без письмово оформленої довіреності, надав повноваження виступати від його імені своєму зятю ОСОБА_7, який ставив підпис в усіх документах, надав доступ на територію домоволодіння, в тому числі до лічильника.

Таким чином, відсутня на фасадному ящику пломба належним чином була передана позивачу на зберігання, Акт від 07 грудня 2013 року є належним доказом наведених обставин, незважаючи на встановлений експертами факт його підписання не особисто ОСОБА_3 Тобто, дії Товариства щодо складення Акту про порушення та його подальшого розгляду комісією є правомірними, в той час як дії позивача були спрямовані на уникнення відповідальності у разі виявлення порушення представникам енергопостачальника.

Ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 06 вересня 2018 року відкрито апеляційне провадження за поданою апеляційною скаргою. Ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 20 вересня 2018 року закінчено підготовчі дії, справу призначено до розгляду у судове засідання з повідомленням учасників справи.

Указом Президента України «Про ліквідацію апеляційних судів та утворення апеляційних судів в апеляційних округах» від 29 грудня 2017 року №452/2017 постановлено, зокрема, ліквідувати Апеляційний суд міста Києва. На виконання вимог Закону, Апеляційним судом міста Києва передано дану справу до новоутвореного Київського апеляційного суду.

Згідно протоколу автоматичного розподілу судової справи між суддями Київського апеляційного суду від 03 жовтня 2018 року, справу призначено судді-доповідачу Вербовій І.М. Судді, які входять до складу колегії: Вербова І.М. - головуючийсуддя, судді: Саліхов В.В., Шахова О.В.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 08 жовтня 2018 року дану справу прийнято до розгляду, призначено у відкритому судовому засіданні на 07 листопада 2018 року о 10 год. 50 хв.

У судовому засіданні представник відповідача (скаржника) Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» - Ткач І.М., підтримала доводи апеляційної скарги та просила її задовольнити, посилаючись на обставини, викладені у ній. Крім того, пояснила, що Правилами користування електричною енергією для населення не передбачено запрошення понятих під час проведення перевірки електролічильників, крім того зауважила, що працівники не внесли усі наявні пломби під час укладення договору.

Представники позивача ОСОБА_3 - ОСОБА_7 та ОСОБА_9 проти доводів скаржника заперечували та просили апеляційну скаргу залишити без задоволення.

Крім того, в матеріалах справи міститься відзив представника позивача ОСОБА_9, у якому, зокрема, останній звертав увагу на те, що акт технічної перевірки засобів обліку електричної енергії до 1000В від 07 грудня 2013 року не є документом, за яким передаються на зберігання пломби відповідно до Правил. Крім того, даний Акт містить лише номери пломб, проте не містить інформації про місце опломбування, а тому неможливо з'ясувати, чи було опломбовано саме фасадний ящик, про який йдеться в Акті про порушення №44962 від 19 березня 2016 року. Більше того, за результатами проведення судової почеркознавчої експертизи №2176/2177/18-32 від 25 квітня 2018 року встановлено, що підпис від імені позивача, який міститься в графі «представник споживача» в Акті технічної перевірки засобів обліку електричної енергії до 1000В від 07 грудня 2013 року, виконаний не позивачем. В матеріалах справи відсутні будь-які письмові докази (документальне підтвердження), що відповідачем опломбовано фасадний ящик та передано на зберігання позивачу відповідну пломбу. Крім того, позивач не надавав ОСОБА_7 жодних повноважень розписуватися за нього в документах, у тому числі в Акті технічної перевірки засобів обліку електричної енергії до 1000В від 07 грудня 2013 року, такі твердження є виключно припущеннями відповідача, не відповідають діючому законодавству України та не підтверджуються жодним письмовим доказом. Таким чином, висновки суду першої інстанції є законними, обґрунтованими та такими, що відповідають фактичним обставинам справи.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, вислухавши доводи та заперечення осіб, які з'явились в судове засідання, з'ясувавши фактичні обставини справи, дослідивши матеріали справи та письмові докази, перевіривши законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для її задоволення, виходячи з наступного.

Як вірно встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, між позивачем та ПАТ «Київенерго» 16 листопада 2013 року укладено Договір про користування електричною енергією № 9 (а.с. 8-9).

19 березня 2016 року працівниками ПАТ «Київенерго» було проведено перевірку за адресою: АДРЕСА_1 (приватний будинок) (а.с. 12-13).

Під час вказаної перевірки було виявлено порушення ПКЕЕН, а саме: відсутня пломба енергопередавальної організації на фасадному ящику, про що складено Акт про порушення № 44962 від 19 березня 2016 року (а.с.12-13).

Як вбачається з вищевказаного Акту, його складено у присутності уповноваженої особи споживача - ОСОБА_7

Під час складення Акту порушень, працівниками ПАТ «Київенерго» було складено Акт про пломбування засобів обліку від 19 березня 2016 року (а.с. 14).

Згідно із п. 15 Правил пошкоджені прилади обліку, а також прилади обліку із зірваними або пошкодженими пломбами підлягають експертизі, що проводиться комісією у складі представників енергопостачальника та територіальних органів Держспоживстандарту або спеціалізованими організаціями (підприємствами), які мають право на проведення відповідної перевірки, із залученням представників Держспоживстандарту. Експертиза приладу обліку, який належить споживачу або за збереження якого він відповідає, здійснюється у присутності споживача. За результатами експертизи складається акт.

З наданих представником позивача у суді першої інстанції документів вбачається, що на предмет правомірності Акт про порушення розглядався 18 квітня 2016 року та 05 травня 2016 року на засіданні комісії з розгляду актів порушень ПКЕЕН та умов договорів про користування електричною енергією і нарахувань за ними. При цьому комісією було встановлено, що акт складено правомірно (а.с.15-16, 18-19).

Відповідачем було обраховано вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем - позивачем у справі, за період з 20 вересня 2015 року по 19 березня 2016 року включно, у розмірі 80 220 грн. 46 коп., відповідно до поданого розрахунку (а.с. 15-16, 17, 18-19, 20). Вартість електричної енергії, неврахованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН, проведена за п. 3.4 за формулою 3.1 Методики визначення обсягу і вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами.

Згідно із п. 3.4 Методики у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 3.1 Методики розрахунковий добовий обсяг споживання електричної енергії визначається за формулою 3.1.

Відповідно до п. 3.3 Методики розрахунок вартості не облікованої електричної енергії здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості не облікованої електричної енергії; за кількістю днів.

Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання не облікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об'єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки.

Пунктом 48 Правил визначено, що споживач несе відповідальність згідно із законодавством за порушення правил користування електричною енергією.

Як посилався позивач у суді першої інстанції, а також представник позивача у відзиві на апеляційну скаргу, відповідно до п. 6 Договору про користування електричною енергією від 16 листопада 2013 року, кількість пломб Держспоживстандарту, встановлених на електролічильнику, за адресою: АДРЕСА_1, становить 1 (одна) штука, дата повірки 05 листопада 2012 року, пломба постачальної організації №74212383, інформація про наявність будь-яких інших пломб та місць опломбування відсутня. Тому, висновок засідання комісії від 05 травня 2016 року, яким підтверджено законність Акту про порушення від 19 березня 2016 року є неправомірним. Крім того, 05 травня 2016 року в ході засідання комісії по розгляду Акту про порушення № 44962 від 19 березня 2016 року відповідачем на підтвердження прийняття ним на зберігання пломб було пред'явлено копію Акту технічної перевірки засобів обліку електричної енергії до 1000В від 07 грудня 2013 року. Даний акт містить інформацію про дві пломби - № 74212383 та № 73299688, які були раніше передані попередньому власнику будинку ОСОБА_1, а також третю, номер якої неможливо розібрати. Позивач зазначає, що він не підписував даний Акт, а тому він не є доказом у даній справі.

Так, як встановлено судом першої інстанції, 27 червня 2013 року на підставі договору купівлі-продажу позивач ОСОБА_3 придбав у ОСОБА_1 житловий будинок та земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_1.

До того часу, за даною адресою споживачем електроенергії був ОСОБА_1 за Договором про користування електричною енергією № 9 від 01 лютого 2013 року (а.с. 21-22, 23-24).

01 лютого 2013 року між ОСОБА_1 та ПАТ «Київенерго» буд підписаний Акт збереження пломб розрахункового обліку електроенергії для населення, який є невід'ємною частиною Договору, за яким енергопостачальник здав, а споживач прийняв на відповідальне зберігання пломби у кількості 3 (трьох) штук, якими опломбовано прилад обліку, а саме: пломба № 74212383 - кришка, пломба № 74212382 - фасадний ящик, пломба № 73299688 - вхідний контроль (а.с. 25).

Після того, як позивач у червні 2013 року придбав вищевказаний житловий будинок, між ним та ПАТ «Київенерго» 16 листопада 2013 року було укладено Договір про користування електричною енергією № 9 (а.с.8-9).

Відповідно до п. 6 даного договору, кількість пломб Держспоживстандарту, встановлених на електролічильнику, становить 1 (одна) штука, дата повірки 05 липня 2012 року, пломба постачальної організації №74212383, інформація про наявність будь-яких інших пломб та місць опломбування відсутня (а.с.8).

Разом з тим, між сторонами не було складено Акту про збереження пломб розрахункового обліку електроенергії для населення, що суперечить п. 10 Правил користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою КМУ від 26 липня 1999 року № 1357.

Дійсно, 19 березня 2016 року працівниками ПАТ «Київенерго» було проведено перевірку за адресою: АДРЕСА_1 (приватний будинок) (а.с. 12-13), під час проведення якої виявлено порушення ПКЕЕН, а саме: відсутня пломба енергопередавальної організації на фасадному ящику, про що був складений Акт про порушення № 44962 від 19 березня 2016 року (а.с.12-13). Відповідно до даних Акту, він складений у присутності уповноваженої особи споживача - ОСОБА_7

Також, при складанні Акту порушень працівниками ПАТ «Київенерго» було складено Акт про пломбування засобів обліку (а.с. 14).

05 травня 2016 року під час проведення засідання комісії по розгляду Акту про порушення № 44962 від 19 березня 2016 року відповідачем було пред'явлено копію Акту технічної перевірки засобів обліку електричної енергії до 1000В від 07 грудня 2013 року (а.с. 10), який відповідач вважає документом, що підтверджує факт передачі-приймання позивачем на відповідальне зберігання 3 (трьох) пломб.

Позивач, у свою чергу, зазначав, що він даний акт не підписував, пломб у кількості 3 штуки на зберігання не приймав.

Згідно висновку експертів за результатами проведення судово-почеркознавчої експертизи № 2176/2177/18-32 від 25 квітня 2018 року, підпис від імені ОСОБА_3, що міститься в графі «Представник споживача» у Акті технічної перевірки засобів обліку електричної енергії до 1000В від 07 грудня 2013 року, - виконаний не позивачем (а.с. 118-124).

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що оскільки всупереч вимог п. 10 Правил користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою КМУ від 26 липня 1999 року № 1357, між ОСОБА_3 та ПАТ «Київенерго» не було складено Акту про збереження пломб розрахункового обліку електроенергії для населення, пломби на зберігання споживачу не передавались, висновок засідання комісії № 1055 від 05 травня 2016 року по розгляду Акту порушення № 44962 від 19 березня 2016 року, яким зафіксовано порушення споживачем положень Закону України «Про електроенергетику», а саме: відсутність пломб електропередавальної організації на фасад кону щитку», є неправомірним, у зв'язку з чим підлягає скасуванню.

Виходячи зі змісту частин 1-5 статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, з огляду на таке.

Відповідно до ч.1 ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Виходячи зі змісту статті 26 Закону України «Про електроенергетику», крім іншого, споживач енергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів, згідно з умовами договору.

Положеннями ст. 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Відповідно до ч.2 ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

У доводах до апеляційної скарги скаржник посилається на те, що Акт технічної перевірки від 07 грудня 2013 року є документом, що підтверджує факт пломбування та передачі на зберігання пломб, який є невід'ємною частиною діючого Договору.

Разом з тим, колегія суддів не може погодитись з наведеними доводами та відхиляє їх, оскільки вказаний Акт не є документом, за яким передаються на зберігання пломби відповідно до Правил користування електричною енергією для населення, оскільки відповідно до п.10 Правил засіб обліку повинен мати пломбу з відбитком повірочного клейма територіального органу Держспоживстандарту та пломбу з відбитком клейма або логотипу енергопостачальника; у разі встановлення засобу обліку в квартирі (будинку) або іншому об'єкті побутового споживача енергопостачальник складає акт про збереження пломб у двох примірниках, один з яких залишається у побутового споживача.

Акт про збереження пломб є додатком до договору.

Таким чином, є обґрунтованим висновок суду першої інстанції про те, що між ОСОБА_3 та ПАТ «Київенерго» не було складено Акту про збереження пломб розрахункового обліку електроенергії для населення, пломби на зберігання споживачу не передавались, а тому висновок засідання комісії № 1055 від 05 травня 2016 року по розгляду Акту порушення № 44962 від 19 березня 2016 року, яким зафіксовано порушення споживачем положень Закону України «Про електроенергетику» - «відсутність пломб електропередавальної організації на фасад кону щитку», є неправомірним, у зв'язку з чим підлягає скасуванню.

Доводи скаржника про те, що дії позивача щодо заявленого клопотання про призначення почеркознавчої експертизи були умисними для уникнення в майбутньому відповідальності, що підтверджується заявою останнього від 09 червня 2016 року, а також доводи про надання позивачем повноважень виступати від його імені своєму зятю ОСОБА_7, який ставив підпис в усіх документах, є припущеннями скаржника, які не підтверджуються жодними письмовими доказами, а тому такі доводи також відхиляються колегією суддів.

В матеріалах даної справи відсутні будь-які письмові докази тих обставин, що відповідачем опломбовано фасадний ящик позивача та передано останньому на зберігання відповідні пломби. Таких доказів не надано представником відповідача (скаржника) і у суді апеляційної інстанції.

Інші доводи скаржника, наведені у апеляційній скарзі, не дають підстав вважати оскаржуване рішення незаконним та необґрунтованим.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

За таких обставин, доводи, викладені в апеляційній скарзі, висновків суду не спростовують, оскаржуване судове рішення ухвалене з дотриманням норм процесуального права та правильним застосування норм матеріального права, у зв'язку з чим апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення Деснянського районного суду міста Києва від 06 липня 2018 року - без змін.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 375, 381-384 ЦПК України, Київський апеляційний суд,-

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» - залишити без задоволення.

Рішення Деснянського районного суду міста Києва від 06 липня 2018 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, є остаточною та не підлягає оскарженню в касаційному порядку.

Повне судове рішення складено 08 листопада 2018 року.

Суддя-доповідач: І.М.Вербова

Судді: В.В. Саліхов

О.В. Шахова