441/1642/18 2/441/834/2018
РІШЕННЯ

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29.10.2018 року Городоцький районний суд Львівської області в складі:

головуючого судді Українець П.Ф.

з участю секретаря Петрик-Ключник М.Є.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Городок Львівської обл. справу за позовом ОСОБА_1 до Повітненської сільської ради Городоцького р-ну Львівської обл. про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 01.10.2018р. звернулась із позовом до Повітненської сільської ради Городоцького р-ну Львівської обл. про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2, що помер 09.11.2017р., мотивуючи тим, що на час відкриття спадщини не змогла вчасно звернутись до нотаріальної контори, оскільки у неї викрали паспорт громадянина України. 20.06.2018р. вона отримала новий паспорт громадянина України і звернулась до нотаріуса для прийняття спадщини, але нотаріус в оформленні спадкових прав відмовила, мотивуючи пропуском строку на подання заяви про прийняття спадщини, просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, терміном три місяці.

В суді позивачка ОСОБА_1 позов підтримала, пояснила, що 07.11.2017р. її дядько ОСОБА_2 склав заповіт, за яким все своє майно заповів їй, що 09.11.2017р. ОСОБА_2 помер, після смерті останнього відкрилась спадщина в т.ч. на належний йому на праві власності житловий будинок на вул. Шевченка, 238 у с. Повітно Городоцького р-ну Львівської обл., що на час відкриття спадщини не змогла вчасно звернутись до нотаріальної контори, оскільки у неї викрали паспорт громадянина України. 20.06.2018р. вона отримала новий паспорт громадянина України і звернулась до нотаріуса для прийняття спадщини, але нотаріус в оформленні спадкових прав відмовила, мотивуючи пропуском строку на подання заяви про прийняття спадщини, дала інші пояснення, просить позов задовольнити. Від стягнення судових витрат з відповідача відмовилась.

Представник відповідача в судове засідання не зявився, 19.10.2018р. сільський голова подав заяву про розгляд справи у його відсутності.

Заслухавши позивачку, вивчивши матеріали справи, суд задоволює позов.

Згідно ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Положеннями ч. 3 ст. 1272 ЦК України визначено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

У п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України за № 7 від 30 травня 2008 р. "Про судову практику у справах про спадкування" зазначено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до ст. 6 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Статтею 13 Конвенції визнається право на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред'явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення.

Положеннями ст. 17 ЗУ «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Суду як джерело права.

Європейський суд з прав людини в рішенні у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000р. зазначив, що при вирішенні питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру.

Так, із пояснень позивачки, із копії заповіту від 07.11.2017р. посвідченого секретарем Повітненської сільської ради Городоцького р-ну Львівської обл. (а.с.7) видно, що 07.11.2017р. ОСОБА_2 на випадок смерті склав заповіт, яким все своє майно заповів ОСОБА_1

З копії свідоцтва про смерть серія І-СГ № 479310 видно, що ОСОБА_2 помер 09.11.2017р. (а.с.6).

Отже, строк для прийняття спадщини збіг 09.05.2018р.

Як видно із втягу-повідомлення про злочин від 26.04.2018р. до Франківського відділу поліції надійшло повідомлення про крадіжку із квартири № 155 на вул. В.Великого, 34 у м. Львів в т.ч. паспорта громадянина України ОСОБА_1, що відомості по цьому повідомленні 27.04.2018р. внесено до ЄРДР за № 0001265, правова кваліфікація ч. 3 ст. 185 КК України, проводиться досудове розслідування (а.с. 13, 14).

З положень ст. 13 ЗУ «Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус» видно, що документом, що посвідчує особу та підтверджує громадянство України є паспорт громадянина України та інші.

У пунктах 1, 2, 4 Глави 3, Розділу І Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 22.02.2012р. № 296/5 визначено, що при вчиненні нотаріальної дії нотаріус установлює особу, що звернулась за вчиненням нотаріальної дії. Встановлення особи здійснюється нотаріусом за документами, передбаченими Законом. Посвідчення водія, особи моряка, інваліда чи учасника війни, посвідчення, видане за місцем роботи фізичної особи, не можуть бути прийняті нотаріусом для встановлення його особи під час посвідчення правочинів.

Як убачається із копії паспорта громадянина України, такий отриманий ОСОБА_1 20.06.2018р. (а.с.3).

З пояснень в суді позивачки ОСОБА_1, із постанови приватного нотаріуса Городоцького районного нотаріального округу Львівської обл. ОСОБА_3 від 26.09.2018р. (а.с.8) убачається, що після отримання 20.06.2018р. паспорта громадянина України, вона звернулась до нотаріуса для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2, між тим нотаріус відмовила у прийнятті заяви, через пропуск строку.

Враховуючи ту обставину, що на часі відкриття спадщини у позивачки ОСОБА_1 було викрадено паспорт громадянина України, за відсутності такого вона не могла звернутись до нотаріуса для прийняття спадщини, суд приходить до висновку, що вона в шестимісячний строк не звернулась в нотаріальну контору для прийняття спадщини після смерті спадкодавця ОСОБА_2 з поважних причин, а тому визначає їй додатковий строк, достатній для прийняття спадщини, терміном три місяці.

Керуючись ст.ст. 4, 10, 133, 141, 258, 259, 263-265, 354 ЦПК України, ст. ст. 1270, 1272 ЦК України, суд -

у х в а л и в :

позов задовольнити.

Визнати ОСОБА_1, 06.09.1991р.н., додатковий строк - три місяці, для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2, що помер 09.11.2017р.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Львівського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення, через Городоцький районний суд Львівської обл. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено 08.11.2018р.

Суддя Українець П.Ф.