Номер провадження 2/676/569/18
Р І Ш Е Н Н Я

(заочне)

і м е н е м У К Р А Ї Н И .

27 лютого 2018 року. м. Кам»янець- Подільський

Камянець-Подільський міськрайонний суд Хмельницької області.

в складі : головуючої судді - Семенюк В.В.

за участю секретаря судового засідання - Бандури І.М.

справа № 676/6443/17

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право на користування житловим приміщенням , -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1В звернулася в суд з позовом до ОСОБА_2 про усунення перешкод в користуванні власністю шляхом визнання особи такою, що втратила право на користування житловим приміщенням .

Позивачка, обгрунтовуючи позов вказує , що вона придбала по Договору купівлі-продажу 29.09.2017 року квартиру АДРЕСА_1»янець-Подільському Хмельницької області у ОСОБА_2 та ОСОБА_3, в якій зареєстрованим, до цього часу, залишається ОСОБА_2 - відповідач по справі, який при укладенні договору був відсутній і його мати, інший співвласник, діяла від свого імені та від імені свого сина.

Згідно п.12 Договору купівлі-продажу ОСОБА_2 протягом 5 днів зобов»язаний був знятись з реєстрації місця проживання та звільнити відчужувану квартиру, тому, оскільки зобов»язання щодо зняття з реєстрації ним не виконане, вона практично позбавлена права володіння, користування і розпорядження своїм майном та правом вчиняти , щодо свого майна , будь-які дії.

Вважає, що оскільки право власності на будинок ОСОБА_2 припинилось, то і право власника та членів його сім»ї на користування цим будинком також припинилось, крім того, відповідач більше року перед відчуженням будинку в ньому не проживав і ним не користувався. Вважає, що як новий власник будинку, має право вимагати усунення будь-яких перешкод у здійсненні нею права на користування та розпорядження своїм майном, тому просить суд визнати відповідача таким , що втратив право на проживання.

Представник позивача ОСОБА_4 в судове засідання не з»явилась, звернулась до суду з позовом про слухання справи у її відсутності, позов підтримує і просить його задовольнити, проти винесення заочного рішення не заперечує.

Відповідач в судове засідання не з»явився, хоча про час і місце розгляду справи повідомлений належним чином, оголошенням в газеті «Подільські вісті» від 8.02.2018 року за № 8. Суд вважає за можливе вирішити справу на підставі наявних матеріалів з ухваленням заочного рішення.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процессу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, вивчивши матеріали справи, встановив наступне.

Відповідно до Договору купівлі-продажу від 29.09.2017 року позивачка ОСОБА_1 придбала, а ОСОБА_5, яка діяла від свого імені та від імені ОСОБА_2, продала квартиру АДРЕСА_1»янець-Подільському Хмельницької області.

Згідно п.12 вищевказаного Договору купівлі-продажу - продавці протягом 5 днів зобов»язуються знятись з реєстрації місця проживання та звільнити відчужувану квартиру до 03 жовтня 2017 року.

Вказану умову Договору відповідач ОСОБА_2 не виконує.

Відповідно до ст.47 Конституції України кожен має право на житло. Держава створює умови, за яких кожний громадянин матиме змогу побудувати житло, придбати його у власність або взяти в оренду.

Ніхто не може бути примусово позбавлений житла інакше, як на підставі закону за рішенням суду.

Згідно ст.41 Конституції України ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Пункт 1 статті 8 Європейської Конвенції про захист прав людини та основних свобод, який гарантує кожній особі, окрім інших прав, право на повагу до її житла, яке охоплює, насамперед, право займати житло, не бути виселеною чи позбавленою житла.

За ст.391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення пршкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Відповідно до ч.1, 2 ст.317 ЦК України на зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна.

Згідно ст. 150 ЖК України громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд: продавати, дарувати, заповідати, здавати в оренду, обмінювати, закладати, укладати інші, не заборонені законом, угоди, тому попередній власник, продавши квартиру позивачці, втратив право користування нею, оскільки передав їй право власності на квартиру.

Оскільки позивачка ОСОБА_6 являється власником квартири АДРЕСА_1»янець-Подільському Хмельницької області, тому вона вправі вимагати усунення перешкод у користуванні належною їй квартирою, оскільки відповідач ОСОБА_2 не є членом сім»ї позивачки.

Таким чином, за змістом зазначених норм, як Коституція України так і Європейська конвенція про захист прав людини та основних свобод , захищає право власності на житло.

Передбачаючи право власника квартири на відчуження, законом не передбачено при цьому переходу прав і обов»язків попереднього власника до нового власника, в частині збереження права користування житлом попереднім власником та членів його сім»ї, а відповідно відповідач втрачає право на користування житлом та підлягає зняттю з реєстрації в даній квартирі.

Відповідно до ч.1 ст.156 ЖК України, ч.1 ст.405 ЦК України - члени сім»ї власника житла, які проживають разом із ним у будинку (квартирі), що йому належить, користуються жилим приміщенням в обсязі, визначеному відповідно до угоди з власником. Тобто, право члена сім»ї власника будинку (квартири) користуватися цим житлом існує лише за наявності у власника права приватної власності на це майно. Тому, слід дійти до висновку, що виникнення права членів сім»ї власника будинку (квартири) користуватись цим житлом існує лише за наявності у власника права приватної власності на це майно. Виникнення права членів сім»ї власника будинку (квартири) на користування цим будинком та обсяг цих прав залежить від виникнення у власника будинку, права власності на цей будинок, а відтак припинення права власності особи на будинок припиняє право членів її сім»ї на користування цим будинком. Отже, права членів сім»ї власника будинку на об»єкт власності є похідними від прав самого власника.

Зазначені висновки не суперечать нормам ст.47 Конституції України, ст. 9 ЖК України, ст. 311 ЦК України, враховуючи, що право на житло (користування ним, усунення перешкод у користуванні ним) підлягає захисту лише у випадку порушення прав особи.

Таким чином, з припиненням права власності особи (попереднього власника) на жиле приміщення, він та члени його сім»ї також втрачають право користування цим приміщенням і підлягають виселенню за позовом нового власника.

Відповідно до абзацу 6 ст.3 Закону України від 11.12.2003 року №1382-ІУ «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» - реєстрація - це внесення відомостей до паспортного документу про місце проживання або місце перебування із зазначеним адреси житла особи та внесення цих даних до реєстраційного обліку відповідного органу спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади з питань реєстрації.

Правовою підставою для перебування на реєстраційному обліку є проживання чи перебування в житлі за певною адресою. Враховуючи те, що ОСОБА_2 втратив право на житло, останній підлягає зняттю з реєстрації в даній квартирі.

. На підставі вищевикладеного, суд вважає, що позов ОСОБА_1 підлягає задоволенню.

На підставі ст. 405 ч.2 ЦК України, ст.ст. 150, 156 ЖК України, керуючись ст.ст. 141, 263-265, 282 ЦПК України,-

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити .

Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, таким, що втратив право на користування житловим приміщенням в квартирі АДРЕСА_2»янець-Подільський Хмельницької області.

Рішення суду набирає законної сили через 30 днів з дня його проголошення.

Заочне рішення може бути переглянуто судом , що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача , поданою протягом 30 днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його

перегляд - якщо така заява подана протягом 20 днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в загальному порядку , встановленим цим Кодексом . У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Дата складення повного рішення 05 березня 2018 року.

Судя Кам'янець-Подільського міськрайонного суду : ОСОБА_7