Справа № 646/3756/18
№ провадження 2/646/1281/2018
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30.10.18 року м.Харків

Червонозаводський районний суд м. Харкова у складі: головуючого судді: Шелест І.М., секретаря Волошко К.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу у порядку спрощеного провадження за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про надання додаткового строку для прийняття спадщини,-

без присутності сторін

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в обґрунтування якого зазначив, що 22 березня 2014 року померла бабуся позивача ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. ОСОБА_3 за життя залишила заповіт, відповідно до якого все її майно вона заповідала позивачу. Спадкоємцями за законом першої черги після смерті ОСОБА_3 була донька спадкодавця ОСОБА_1, яка померла 20.11.2002. Таким чином, позивач та його сестра ОСОБА_2 є спадкоємцями за правом представлення. Коли померла ОСОБА_3 позивач знаходився за кордоном у відрядженні, оскільки був направлений до Альпійсько-адріатичного університету з лютого 2013 по 28 лютого 2015 року. Таким чином, позивач був позбавлений можливості звернутися до Державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини протягом 6 місяців. Факт знаходження позивача за кордоном підтверджується наказами Національного технічного університету «Харківський політехнічний університет» про направлення його до Австрії на наукове стажування по темі докторської дисертації, Дозволом на проживання та довідкою про реєстрацію з Центрального реєстру населення. Окрім того, після лютого 2015 року термін відрядження позивача було продовжено та на час подання позовної заяви позивач також знаходиться у відрядженні у Австрії, що підтверджується Довідкою про реєстрацію з Центрального реєстру населення від 03.07.2015 року.

У травні 2018 року позивач дізнався, що його сестра, ОСОБА_2 не прийняла спадщину. Після цього позивач звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. 22 травня 2018 року ОСОБА_1 отримав від приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_4 постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

Позивач наголошує, що не зміг звернутися вчасно з заявою про прийняття спадщини, оскільки у його населеному пункті не знаходилося Посольство України, а знаходиться у м. Відень. Тому позивач, просить суд надати йому додатковий строк 3 місяця для прийняття спадщини за заповітом після смерті бабусі ОСОБА_3.

Відповідно до ч.1 ст.274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута малозначна справа.

Ухвалою суду 25.06.2018 року було відкрито провадження по справі, призначено справу до розгляду у порядку спрощеного провадження з викликом сторін та надано відповідачу строк для подання клопотання про розгляд справи з повідомленням сторін. У наданий в ухвалі час від сторін не надійшло заперечення проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження чи клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін.

Зважаючи на те, що справа розглядалась за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін, відповідно до ч. 2 статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Представник позивача ОСОБА_1 ОСОБА_5 у судове засідання не зявилася, надала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала, просила позов задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 надала заяву про розгляд даної цивільної справи за її відсутності, підтвердила обставини викладені у позові, позовні вимоги визнала, просила їх задовольнити.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до висновку про можливість часткового задоволення позову.

Як вбачається зі свідоцтва про смерть ОСОБА_3 померла 22.03.2014 року, актовий запис № 4278 від 22.09.2014 року (а.с. 7).

Відповідно до свідоцтва про народження серії І-ВЛ №256414 ОСОБА_1 актовий запис № 158 є сином ОСОБА_1 (а.с 9).

Відповідно до свідоцтва про народження серії V-ВЛ №335143 актовий запис №2272/014 ОСОБА_1 є донькою ОСОБА_3 (а.с. 11).

Згідно зі свідоцтвом про шлюб від 23.10.1991 був укладений шлюб між ОСОБА_6 та ОСОБА_7 та змінене прізвище матері позивача з «Кухтенкової» на «Шеховцову» (а.с. 12).

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина, яка складається з 1/2 частини жилого будинку з відповідною частиною надвірних будівель, що знаходиться у м. Харкові, вул. Резервна, буд.22, який належав спадкодавцю на підставі Свідоцтва про право на спадщину за законом від 22.11.1991 року (а.с 15).

Постановою приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області від 22.05.2018 року позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка померла 22.03.2014 року, у зв'язку зі спливом строку для подачі заяви про прийняття спадщини (а.с. 27).

Згідно ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Статтею 1272 ЦК України встановлено, що у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно Правової позиції Верховного Суду України у справі № 6-85цс12, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу, то положення ч. 3 ст. 1272 ЦК України не застосовуються.

ОСОБА_8 Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» роз'яснено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Зі змісту п. 207 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України вбачається, що письмову заяву про прийняття спадщини та відмову від неї може бути надіслано поштою (втратила чинність на підставі наказу Міністерства юстиції України № 296/5 від 22 лютого 2012 року). Надіслання заяви про прийняття спадщини поштою передбачено п. 3.5 гл. 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5.

Норми ст.1272 ЦК щодо права на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини застосовуються до спадкоємців, право на спадкування яких виникло із набранням чинності ЦК.

Відповідно до ст.1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов'язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Позивач, як на підставу поважності пропуску строку звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, посилається на проживання в іншій країні, відсутність Посольства України у населеному пункті, де він був у відрядженні.

Даний факт підтверджується: наказами Національного технічного університету «Харківський політехнічний університет» про направлення його до Австрії на наукове стажування по темі докторської дисертації, Дозволом на проживання та довідкою про реєстрацію з Центрального реєстру населення. З лютого 2015 року термін відрядження позивача було продовжено та на час подання позовної заяви позивач також знаходився у відрядженні у Австрії, що підтверджується Довідкою про реєстрацію з Центрального реєстру населення від 03.07.2015 року (а.с. 17-26).

Суд, враховуючи проживання позивача в іншій країні - Австрії, виходячи із рівності спадкоємців, а також оцінюючи людський фактор, вважає можливим прийти до висновку, що пропущений позивачем строк звернення до нотаріуса із заявою не може вплинути на право позивача ОСОБА_1 на спадкування майна, яке залишилось після смерті його бабусі ОСОБА_3

Аналізуючи зібрані по справі докази в світлі наведених правових норм та встановлених судом обставин, суд вважає можливим встановити позивачу додатковий строк 1 місяць на звернення із заявою про прийняття спадщини.

Керуючись ст.ст.13,81,258,265,268 ЦПК України, ст.ст.1269,1270,1272 ЦК України, суд,-

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про надання додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити частково.

Надати ОСОБА_1 додатковий строк 1 (один) місяць для прийняття спадщини в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_3, померлої 22 березня 2014 року.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обовязки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Відповідно до вимог п.15 Перехідних положень ЦПК України( в ред. з 15.12.2017 року) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Червонозаводський районний суд м. Харкова, а матеріали справи витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя І.М. Шелест