АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ТЕРНОПІЛЬСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Провадження № 22-ц/789/93/18 Доповідач - Ткач О.І.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 січня 2018 року м. Тернопіль

Апеляційний суд Тернопільської області в складі:

головуючої - Ткач О.І.

суддів - Бершадська Г. В., Гірський Б. О.,

з участю секретаря - Танцюри О.В., ОСОБА_2 та її адвоката Бочана І.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу № 607/13196/17 за апеляційною скаргою ОСОБА_4 на ухвалу Тернопільського міськрайонного суду від 25 жовтня 2017 року та ухвалу Тернопільського міськрайонного суду від 04 грудня 2017 року, які постановлені суддею Сташків Н.М. у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про усунення перешкод у користуванні,-

ВСТАНОВИв:

Ухвалою Тернопільського міськрайонного суду від 25 жовтня 2017 року заяву ОСОБА_5 про забезпечення позову задоволено частково:

заборонено ОСОБА_4 здійснювати розпочате будівництво житлового будинку по АДРЕСА_1

в задоволенні решти вимог заяви - відмовлено.

Ухвалою Тернопільського міськрайонного суду від 04 грудня 2017 року, виправлено описку у мотивувальній та резолютивній частині ухвали, а саме у назві вулиці житлового будинку із АДРЕСА_1

В апеляційних скаргах ОСОБА_4 просить вказані ухвали суду скасувати, та постановити нові, якими відмовити ОСОБА_2 у забезпеченні позову та виправленні описки, посилаючись на неналежну оцінку судом доказів та порушення норм процесуального права.

Зокрема, оскаржуючи ухвалу про забезпечення позову від 25 жовтня 2017 року апелянтка, зазначила, що судом першої інстанції належним чином не досліджено чи дійсно між сторонами існує спір, який в майбутньому ускладнить виконання судового рішення, оскільки на її думку, саме позивачкою здійснено самовільне будівництво будинку, що порушує норми ДБН 360-92**.

В апеляційній скарзі на ухвалу про виправлення описки від 04 грудня 2017 року, апелянтка вказала, що судом не дотримано принцип рівності всіх учасників процесу, оскільки заяву та ухвалу про виправлення описки вона не отримала, а про день та час судового розгляду не була повідомлена належним чином. Також ОСОБА_4 зазначила, що суд виправляючи описку, вийшов за межі заяви та здійснив виправлення в мотивувальній частині ухвали.

В суді апеляційної інстанції позивач та її адвокат заперечили доводи апеляційних скарг і додатково пояснили, що відповідачка не зважаючи на ухвалу про забезпечення позову продовжує будівництво. На даний час уже вибудувала стіни.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, заслухавши позивачку та її адвоката, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду, суд апеляційної інстанції прийшов до висновку, що апеляційні скарги не підлягають до задоволення з наступних підстав.

Задовольняючи заяву про забезпечення позову, суд виходив з того, що між сторонами виник спір з приводу правомірності будівництва житлового будинку, оскільки відповідачкою недотримано вимоги ДБН 360-92** щодо відстані між житловими будинками, яка становить 5,35 м. і є меншою ніж допустима норма, що в майбутньому може призвести до ускладнення виконання судового рішення.

Задовольняючи заяву ОСОБА_2 про виправлення описки, суд першої інстанції виходив з того, що судом при постановленні ухвали про забезпечення позову судом було здійснено описки у мотивувальній та резолютивній частині ухвали, оскільки невірно вказано назву вулиці спірних будинків та земельних ділянок, які зазначені у позовній заяві та заяві про забезпечення позову, а тому їх слід виправити.

Дані висновки суду є законним і обґрунтованим, виходячи з наступного.

У відповідності до ч. 3 ст. 151 ЦПК України, (яка діяла на час постановлення оскаржуваної ухвали), забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Інститут забезпечення позову являє собою сукупність встановлених законом заходів, що вживаються судом за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, якщо у них існують побоювання, що виконання ухваленого у справі рішення виявиться у майбутньому утрудненим чи неможливим.

Отже, умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити або унеможливити виконання рішення по суті позовних вимог. При цьому забезпечення позову спрямоване, перш за все, проти несумлінних дій відповідача, який може сховати майно, продати, знищити або знецінити його, здійснити та завершити будівництво споруди з порученням норм ДБН 360-92**, тощо.

Зазначена правова норма прямо визначає як форму і порядок звернення до суду із клопотанням про вжиття заходів забезпечення позову, так і підстави для його забезпечення.

Цивільний процесуальний закон не зобов'язує суд при розгляді питань про забезпечення позову перевіряти обставини, які мають значення для справи, а лише запобігає ситуації, при якій може бути утруднено чи стане неможливим виконання рішення у разі задоволення позову.

Із змісту позовних вимог вбачається, що предметом позову є спір щодо дотримання відповідачкою будівельних норм при зведенні житлового будинку, оскільки розпочате будівництво порушує права позивачки-власника сусіднього будинку, яка просить усунути перешкоди шляхом часткового знесення та переміщення самовільно побудованого фундаменту та частини стіни сусіднього житлового будинку.

Свою заяву про забезпечення позову, позивачка мотивує тим, що розпочате ОСОБА_4 самочинне будівництво породжує спір між ними і при продовженні відповідачкою будівництва це породить ускладнення виконання судового рішення (а.с. 10).

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 152 ЦПК України, (в чинній редакції на день постановлення ухвали) позов може бути забезпечений забороною вчиняти певні дії.

Таким чином, заборона вчиняти певні дії застосовується, якщо потрібно обмежити право відповідача чи будь-якої іншої особи вчиняти певні фактичні чи юридичні дії, що стосуються предмета спору.

Суд апеляційної інстанції вважає, що обраний вид забезпечення позову, є співмірним із заявленими позивачем вимогами, оскільки йдеться лише про заборону будівництва житлового будинку по АДРЕСА_1 і не порушує прав відповідача на володіння та користування майном.

Таким чином, ухвала суду першої інстанції про забезпечення позову постановлена з дотриманням норм матеріального та процесуального права та скасуванню не підлягає.

Аналогічно задоволенню не підлягає апеляційна скарга на ухвалу суду про виправлення описки, виходячи з наступного.

Згідно ст.219 ЦПК України (чинної на день постановлення ухвали), суд може з власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі, виправити описки допущені в судовому рішенні. Питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні, про що постановляється ухвала. Особи, які беруть участь у справі, повідомляються про час і місце засідання. Їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Згідно ст. 269 ЦПК України в чинній редакції, питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи...

У відповідності до п.19 постанови пленуму Верховного суду України від 18.12.2009 р. за N 14 «Про судове рішення у цивільній справі» вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Описками вважаються помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприймання: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Із аналізу змісту заяви ОСОБА_2 про забезпечення позову, ухвали суду та заяви про виправлення описки, вбачається, що судом при виготовленні ухвали, було допущено описку, а саме невірно вказано адреси житлового будинку позивачки, та спірного незавершеного будівництва відповідачки, а саме допущено описку у найменуванні вулиці.

Доводи апелянтки про порушення норм процесуального права у зв'язку із її неповідомленням про день та час розгляду справи, суд апеляційної інстанції не приймає до уваги, оскільки згідно норм чинної ч. 1 ст. 376 ЦПК України, порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування рішення, лише якщо це порушення призвело до невірного вирішення справи.

Посилання апелянтки на те, що суд першої інстанції ухвалюючи заяву про виправлення описки в мотивувальній частині, вийшов за межі вимог заяви ОСОБА_2, суд апеляційної інстанції також не приймає до уваги, оскільки згідно норм процесуального права суд наділений повноваженнями із власної ініціативи виправляти описки.

З урахуванням встановленого та положень вказаних вище норм процесуального права, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про наявність описки в ухвалі суду про забезпечення позову та необхідність її виправлення.

Вказана ухвала про виправлення описки, не порушує будь-чиїх прав, оскільки сама заявниця вулицю свого будинку та незавершеного будинку відповідачки вказала вірно. Окрім цього, явка сторін при вирішенні питання про виправлення описки не є обов'язковою.

Таким чином, судом першої інстанції вірно встановлено фактичні обставини справи та дано правильну оцінку нормам процесуального права, а тому вказані ухвали є законними та обґрунтованими.

Керуючись ст.ст. 374, 375, 381, 382, 384, 389, 390 ЦПК України, суд апеляційної інстанції ,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційні скарги ОСОБА_4 - залишити без задоволення.

Ухвали Тернопільського міськрайонного суду від 25 жовтня 2017 року та 04 грудня 2017 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття.

Постанова стосовно виправлення описки оскарженню не підлягає, в іншій частині може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний тест постанови складено 01 лютого 2018 року.

Головуючий - підпис

Судді - два підписи

З оригіналом згідно:

Суддя апеляційного суду Тернопільської області О.І. Ткач