АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Апеляційне провадження Головуючий у 1 інстанції - Даниленко В.В.
№ 22-ц/796/1677/2018 Доповідач - Борисова О.В.
У Х В А Л А

02 лютого 2018 року місто Київ

справа № 753/887/17

Апеляційний суд міста Києва у складі судді-доповідача Борисової О.В., перевіривши виконання вимог ст.356 ЦПК України за апеляційною скаргою відповідача Головного управління Державної казначейської служби України у місті Києві на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 13 листопада 2017 року у справі за позовом ОСОБА_3 до Лівобережного об'єднання управління Пенсійного фонду України в місті Києві, Головного управління пенсійного фонду України у місті Києві, Головного управління Державної казначейської служби України у місті Києві про відшкодування моральної шкоди, -

В С Т А Н О В И Л А:

Рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 13 листопада 2017 року позов ОСОБА_3 про відшкодування моральної шкоди задоволено частково.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду першої інстанції відповідач Головне управління Державної казначейської служби України у місті Києві 23 січня 2018 року подав апеляційну скаргу, в якій просив поновити строк на апеляційне оскарження рішення Дарницького районного суду міста Києва від 13 листопада 2017 року.

Вказував, що представник Головного управління Державної казначейської служби України у місті Києві не був присутнім у судовому засіданні під час ухвалення оскаржуваного рішення. Копію рішення було отримано 02 січня 2018 року, що підтверджується штампом вхідної кореспонденції.

Зазначав, що у строки передбачені ЦПК України ними було подано апеляційну скаргу безпосередньо до Апеляційного суду міста Києва, однак ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 11 січня 2018 року апеляційну скаргу було повернуто без розгляду, у зв'язку з порушенням п.15.5 Перехідних положень ЦПК України в редакції від 15 грудня 2017 року.

А тому просив поновити строк на апеляційне оскарження рішення Дарницького районного суду міста Києва від 13 листопада 2017 року.

Виходячи з вищевикладеного та відповідно до ч.1 ст.127 ЦПК України прихожу до висновку про поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення, а тому вважаю, що строк підлягає поновленню.

Проте, апеляційна скарга не може бути прийнята до розгляду Апеляційним судом міста Києва, виходячи з наступного.

До апеляційної скарги апелянтом було додано клопотання, у якому він просить звільнити Головне управління Державної казначейської служби України у місті Києві від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 13 листопада 2017 року.

В обґрунтування клопотання посилався на те, що позивачем при подачі позову до суду першої інстанції не було сплачено судовий збір, оскільки останній звільнений від його сплати на підставі п.13 ч.2 ст. 3 Закону України «Про судовий збір», а тому вважає, що і Головне управління Державної казначейської служби України у місті Києві має бути звільненим від сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

Вважаю, що клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Частиною 3 ст.136 ЦПК України передбачено, що з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити їх від оплати.

Пунктом 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати цивільних справах» роз'яснено, що відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади. У зв'язку з цим обставини, пов'язані з несплатою позивачем при подачі позову судового збору, оскільки він звільнений на підставі п.13 ч.2 ст. 3 Закону України «Про судовий збір», не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення від такої сплати і Головного управління Державної казначейської служби України у місті Києві.

Оскільки, Законом України «Про судовий збір» Головне управління Державної казначейської служби України у місті Києві позбавлені пільг щодо несплати судового збору, а статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність учасників судового процесу перед законом і судом, то звільнення позивача від сплати судового збору відповідно до Закону України «Про судовий збір» не може вважатись достатньою підставою для звільнений від сплати судового збору Головного управління Державної казначейської служби України у місті Києві, а тому вважаю, що підстави для задоволення клопотання відсутні.

Оскільки апелянту відмовлено у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору, апеляційна скарга відповідача Головного управління Державної казначейської служби України у місті Києві на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 13 листопада 2017 року підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків вказаної апеляційної скарги.

Відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір» зі змінами внесеними Законом України №2147-VІІІ від 03 жовтня 2017 року, який набрав чинності з 15 грудня 2017 року за подання апеляційної скарги на рішення суду справляється судовий збір у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач звертаючись до суду з позовом просив стягнути з Державного бюджету на його користь 115200 грн. за завдану моральну шкоду Управлінням пенсійного фонду України в Дарницькому районі міста Києва.

При подачі позову підлягав сплаті судовий збір у розмірі 1152 грн.

Виходячи з вищевикладеного, апелянту необхідно сплатити судовий збір в розмірі 1728 грн. на реквізити: одержувач - УДКС у Солом'янському р-ні м. Києва, Банк одержувач ГУ ДКСУ у м. Києві, розрахунковий рахунок: 0010, МФО банку: 820019 та надати оригінал квитанції про оплату судового збору.

Керуючись ст.ст.127, 357 ЦПК України, -

У Х В А Л И Л А:

Поновити Головному управлінню Державної казначейської служби України у місті Києві строк на апеляційне оскарження рішення Дарницького районного суду міста Києва від 13 листопада 2017 року.

У задоволенні клопотання відповідача Головного управлінню Державної казначейської служби України у місті Києві про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 13 листопада 2017 року відмовити.

Апеляційну скаргу відповідача Головного управління Державної казначейської служби України у місті Києві на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 13 листопада 2017 року у справі за позовом ОСОБА_3 до Лівобережного об'єднання управління Пенсійного фонду України в місті Києві, Головного управління пенсійного фонду України у місті Києві, Головного управління Державної казначейської служби України у місті Києві про відшкодування моральної шкоди залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали.

У разі не виконання вимог ухвали у визначений строк скарга буде вважатись неподаною та повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя-доповідач Борисова О.В.