ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/2961/17
провадження № 2/753/3212/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про розгляд клопотання про відвід судді

"24" січня 2018 р. Дарницький районний суд м. Києва

в складі: головуючого судді ЛЕОНТЮК Л.К.

за участю секретаря ЯБЛОНСЬКОЇ І.К.

сторін:

позивача ОСОБА_2

представника позивача ГАРНИЦЬКОГО П.П.

відповідача ОСОБА_4

представника відповідача ОСОБА_5

представника третьої особи ШЕВЧЕНКО Н.В.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду письмове клопотання відповідача ОСОБА_4 у цивільній справі за позовом ОСОБА_2, ОСОБА_7, ОСОБА_8 до ОСОБА_4, третя особа: Служба у справах дітей Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації про усунення перешкод щодо участі у вихованні та вільному спілкуванні з дитиною, про відвід головуючого судді Леонтюк Л.К., суд

в с т а н о в и в :

В провадженні Дарницького районного суду міста Києва з 14.02. 2017 року перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2, ОСОБА_7, ОСОБА_8 до ОСОБА_4, третя особа: Служба у справах дітей Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації про усунення перешкод щодо участі у вихованні та вільному спілкуванні з дитиною.

В судовому засіданні 24 січня 2017 року відповідач ОСОБА_4 заявив заяву про відвід судді Леонтюк Л.К., вказана заява вмотивована тим, що 28 листопада 2017 року під час судового засідання, представником ОСОБА_5 ( представник Відповідача ) було подано клопотання про роз'єднання поєднаних в одному позові позовних вимог в самостійні провадження, просив виділити позовні вимоги дідуся та бабусі ОСОБА_7, ОСОБА_8, до ОСОБА_4 третя особа Служба у справах дітей Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації, про усунення перешкод щодо участі у вихованні та вільному спілкуванні з дитиною в самостійне провадження.

Також відповідно до прохальної частини позовної заяви позивачі просять суд визначити час спілкування дитини з ОСОБА_7 та ОСОБА_8 кожного тижня при цьому не пояснюючи як реалізувати цю забаганку якщо дитини проживає в місті Києві разом з батьком відповідно до рішення Дарницького районного суду міста Києва, а позивачі у Кривому Розі.

Однак, головуюча у справі суддя відмовила у задоволенні клопотання про роз'єднання позовних вимог, мотивуючи свою відмову доцільністю розгляду позовних вимог всіх позивачів в одному провадженні. Не зважаючи на те, що позивачі ОСОБА_7, ОСОБА_8. проживають в іншій області України, ігнорують судові засідання, що значно ускладнює розгляд справи.

23 січня 2018 року представник ОСОБА_5 повідомив заявника, що цивільна справа № 753 / 2961 / 17 є четвертою цивільною справою за позовом ОСОБА_2, ОСОБА_7, ОСОБА_8, третя особа Служба у справах дітей Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації до - ОСОБА_4, про усунення перешкод щодо участі у вихованні та вільному спілкуванні з дитиною, яка була в провадженні Дарницького районного суду міста Києва.

Так, відповідно до роздруківки з офіційного інтернет порталу « Судова влада України » про стан розгляду справ в Дарницькому районному суді міста Києва, ОСОБА_2, ОСОБА_7, ОСОБА_8 14 лютого 2017 року подано чотири ідентичні за змістом позовні заяви до ОСОБА_4 про усунення перешкод щодо участі у вихованні та вільному спілкуванні з дитиною, яким автоматизованою системою було присвоєно відповідні номери, зокрема:

- Цивільна справа № 753 / 2946/17 (номер провадження 2/753/3414/17) склад суду

ОСОБА_10 (позовна заява зареєстрована загальною канцелярію під номером 7770 - 17 годин 30 хвилин).

- Цивільна справа № 753/2948/17 (номер провадження 2/753/3415/17) склад суду

ОСОБА_11 (позовна заява зареєстрована загальною канцелярію під номером 7772 - 17 годин 34 хвилин).

- Цивільна справа № 753/2959/17 (номер провадження 2/753/3416/17) склад суд

ОСОБА_12 (позовна заява зареєстрована загальною канцелярію під номером 7769 - 17 годин 32 хвилин).

Зазначені позовні заяви було подано через канцелярію Дарницького районного суду міста Києва, до яких було приєднано Договір між адвокатом Гарницьким Павлом Петровичем та позивачами, що свідчить про те, що саме адвокатом було подано позовні заяви через канцелярію суду, а не самими позивачами.

Однак, уже 20 лютого 2017 року о 10 годині 30 хвилин через канцелярію Дарницького районного суду міста Києва надійшло три заяви однакового змісту від адвоката Гарницького П. П. про залишення позовної заяви без розгляду та повернення всіх матеріалів долучених до позовної заяви додатків. Текст заяв, та навіть стилістичні помилки в заявах ідентичні так само як і в поданих позовних заявах.

Єдина цивільна справа серед чотирьох, в матеріалах якої відсуне клопотання адвоката Гарницького П. П. про повернення позовної заяви є цивільна справа під номером 753 / 2961 / 17.

Цивільна справа № 753/2961/17 ( номер провадження 2 / 753 / 3417 / 17 після повторного перерозподілу 2 / 753 / 3212 / 18) перший склад суду - ОСОБА_13. ( позовна заява зареєстрована загальною канцелярію 14 лютого 2017 рок у).

З огляду на зазначене вбачається, що адвокат Гарницький Павел Петрович в один день 14 лютого 2017 року подав чотири ідентичні за змістом позовні заяви від одних і тих самих позивачів до одного і того самого відповідача з одним і тим самим предметом, а після визначення складу суду, вже 20 лютого 2017 року подав клопотання про повернення позовних заяв в трьох з чотирьох відкритих провадженнях. Зазначені обставини чітко доводять, що адвокат позивачів, зловживаючи процесуальними правами, « обходив » систему автоматичного розподілу справ з метою розгляду справи у конкретного судді.

Після повторного перерозподілу цивільної справи № 753 / 2961 / 17 на суддю Леонтюк JI. K., адвокат Гарницький П. П. не подав заяви про залишення без розгляду позовної заяви та повернення її позивачеві.

З огляду на зазначене виникають об'єктивні сумніви у неупередженості та об'єктивності головуючого судді.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу ( самовідводу ), якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або обєктивності судді.

Відповідно до ч. 3 ст. 39 ЦПК України, відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Підстави для відводу судді передбачені ст.36 ЦПК України.

Зокрема, згідно з п. 5 ч. 1 вказаної статті суддя не може розглядати справу і підлягає відводу ( самовідводу ), якщо є інші обставини, які викликають сумнів в об"єктивності та неупередженості судді.

При цьому, згідно з ч. 4 ст. 36 ЦПК України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді не може бути підставою для відводу.

Відповідно до ч. 3 ст. 39 ЦПК України,відвід має бути вмотивованим.

Відповідно до ч. 2, 3ст. 40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У такому випадку вирішення питання про відвід судді здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 252, , п. 11 ч. 1 ст. 253 ЦПК України суд може зупинити провадження у справі у випадку надходження заяви про відвід до її вирішення.

Статтею 2 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" встановлено, що рішення Європейського суду з прав людини є обов'язковими для виконання Україною. Вказаний Закон прямо закріплює, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Частина 1 статті 6 Конвенції містить вимоги щодо неупередженості суду. Так, Європейський суд з прав людини розрізняє чи в конкретній справі існує яке-небудь переконання або особиста зацікавленість даного судді та вимоги, чи суддя забезпечує достатню гарантію, щоб виключити підозру в цьому. Крім того, згідно принципу, який є стабільним, суд має бути неупередженим і безстороннім.

З огляду на це, навіть зовнішні прояви можуть мати певну важливість або, іншими словами, "правосуддя повинно не тільки чинитися, повинно бути також видно, що воно чиниться" (рішення у справі "Де Куббер проти Бельгії" ("De. Belgium"), від 26 жовтня 1984 року, п.26).

Важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві (рішення у справі "Ветштайн проти Швейцарії" та рішення у справі "Кастілло Альгар проти Іспанії", від 28 жовтня 1998 року, п.45).

У справі "П'єрсак проти Бельгії" Європейський суд з прав людини висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, або, навпаки, її наявність може бути перевірено різноманітними способами провів розмежування між суб'єктивним підходом, який відображає особисте переконання громадянина у конкретній справі, та об'єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу. Таким чином, на основі вищезазначеного, слід зробити висновок, що при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб'єктивний та об'єктивний аспект.

Щодо суб'єктивної складової даного поняття, то у справі "Хаушильд проти Данії" зазначається, що Європейському суду з прав людини не потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з'являються докази протилежного.

Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, але якщо з'являються сумніви щодо цього, то для його відводу достатньо заяви сторони про сумнів в об'єктивному розгляді справи.

Враховуючи вищевикладене, а також практику Європейського суду з прав людини, який неодноразово зазначав, що презумпція особистої неупередженості судді діє до тих пір, поки не доведено інше, суд вважає, що відповідачем не зазначені та не доведені будь - які обставини, які викликають сумнів в об"єктивності, однобічності та неупередженості суддіЛеонтюк Л.К. при вирішенні даної цивільної справи.

Таким чином, суд приходить до висновку про необґрунтованість заявленого відводу судді Леонтюк Л.К.., у зв"язку з чим заява про відвід судді підлягає вирішенню іншим суддею, визначеним в порядку ст. 33 ЦПК України, а провадження у справі зупиненню до вирішення питання про відвід судді.

Керуючись ст. ст.36 ,40, 252, 253, 259 - 261 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_2, ОСОБА_7, ОСОБА_8 до ОСОБА_4, третя особа: Служба у справах дітей Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації про усунення перешкод щодо участі у вихованні та вільному спілкуванні з дитиною зупинити до вирішення питання про відвід судді ЛЕОНТЮК Л.К. за заявою відповідача ОСОБА_4 - іншим суддею.

Заяву відповідача ОСОБА_4 про відвід судді ЛЕОНТЮК Л. К. передати до канцелярії суду для визначення іншого судді в порядку ст. 33 ч.1 ЦПК України.

Можливість отримати інформацію щодо справи, що розглядається, учасники справи мають на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет. Веб-адреса сторінки Дарницького районного суду мКиєва: https://court.gov.ua/sud2602/.

Ухвала суду в частині зупинення провадження може бути оскаржена до апеляційного суду міста Києва протягом п"ятнадцяти днів з дня її проголошення.

СУДДЯ ЛЕОНТЮК Л.К.