Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(ЗАОЧНЕ)

28 лютого 2018 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Бондаренко О. В. ,

при секретарі Бондаренко Н. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» ( Білоцерківський районний підрозділ) до ОСОБА_1, про стягнення коштів за електроенергію

В С Т А Н О В И В :

Позивач 31.10.2017 року звернувся до суду з даним позовом обґрунтовуючи тим, що ПрАТ "Київобленерго" постачає електроенергію за регульованим тарифом на території Київської області. Особовий рахунок на використання електроенергії в квартирі за адресою: АДРЕСА_1, відкрито на імя відповідача ОСОБА_1. Відповідач, всупереч Правилам користування електричною енергією для населення та п.1 ч.3 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», не звертався з приводу переукладення Договору про користування електричною енергією, тому фактично, користування електроенергією здійснюється відповідно до ст. 714 ЦК України. Технічною перевіркою 08.02.2017 року, працівниками енергопостачальника було виявлено порушення ПКЕЕН: самовільне підключення електроустановок до електричної мережі енергопостачальника з порушення схеми обліку, за підсумками перевірки складено акт № К 033542. Згідно п. 53 ПКЕЕН та у відповідності з пунктом п.3.1.6 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України № 562 від 04.05.2006 року, Протоколом №116 засідання комісії по розгляду актів від 13.03.2017 року, відповідачу нарахована сума вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення у розмірі 1 851 грн. 58 коп., тому позивач просив суд стягнути з відповідача на свою користь вартість збитків завданих внаслідок порушення ПКЕЕН в розмірі 1 851 грн. 58 коп. та витрати по сплаті судового збору в розмірі 1600 грн. 00 коп.

Представник позивача, за довіреністю у справі, ОСОБА_2 позовні вимоги підтримала в повному обсязі, проти винесення заочного рішення не заперечувала.

Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з'явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суд не повідомив, відзив на позов з доказами в підтвердження заперечень проти позову до суду не подав.

На підставі ст. 280 ЦПК України та враховуючи думку позивача, суд ухвалив провести заочний розгляд справи.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Одним із принципів цивільного судочинства є диспозитивність, який полягає у тому, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявленою нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (ст. 13 ЦПК України).

Судом встановлено, що відповідач ОСОБА_1, є власником та споживачем електроенергії за адресою: АДРЕСА_1.

08.02.2017 року технічною перевіркою, працівниками енергопостачальника було виявлено порушення ПКЕЕН за вказаною адресою, а саме: самовільне підключення поза приладом обліку відкритим способом, за підсумками перевірки складено акт № К 033542 (а.с.8-9).

Відповідно до протоколу №116 засідання комісії по розгляду акту № К 033542 від 08.02.2017 року, комісією було вирішено, що згідно п. 48 ПКЕЕН та у відповідності з пунктом 3.1.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України №562 від 04.05.2006 року, відповідачу слід нарахувати суму вартості електричної енергії не облікованої внаслідок порушення за період 36 днів з 04.01.2017 року по 08.02.2017 року (а.с.11).

Відповідно до ст. 26 Закону України «Про електроенергетику», споживач електричної енергії зобов'язаний додержуватись вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії; безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач.

Згідно ст. 27 Закону України «Про електроенергетику», правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність.

Відповідно до п. 42 ПКЕЕН, відповідач зобов'язаний: дотримуватись вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності.

Згідно абз. 5 п. 37 ПКЕЕН, енергопостачальник має право вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією.

Відповідно до п. 48 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року за № 1357 споживач несе відповідальність згідно законодавства за порушення правил користування електричною енергією, споживання електричної енергії без приладів обліку.

Відповідно до п. 53 ПКЕЕН, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову, акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Згідно ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» відповідач, як споживач електричної енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною енергію та за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок та схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів.

Відповідно до положення ст.ст. 20,21 Закону «Про житлово-комунальні послуги» від 24.06.2004 року визначені обов'язки споживача та виконавця житлово-комунальних послуг. Зокрема, обов'язком споживача є укладення договору на надання житлово-комунальних послуг, підготовленого виконавцем на основі типового договору, а обов'язком виконавця-надання послуг вчасно та відповідної якості згідно із законодавством та умовами договору, а також підготовка та укладення зі споживачем договору про надання послуг згідно з типовим договором.

А за ст. 20 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" споживач зобов'язаний оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом.

Відповідно до ст. 509 ЦК України, зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку. Зобов'язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Зобов'язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості.

Ст. 610 ЦК України, порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання).

Відповідно до ст. 714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору постачання енергетичними та іншими ресурсами.

Відповідно до ст. 317 ЦК України, власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна.

Відповідно до ч.4 ст. 319 ЦК України, власність зобовязує.

Відповідно до ст. 322 ЦК України, власник зобовязаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Таким чином, враховуючи, що за вказаною адресою між сторонами не укладено договору про постачання електроенергії, відповідач не звертався до постачальника із заявою про припинення електропостачання до вказаної квартири, суд приходить до висновку, що позивач має право на відшкодування збитків за безобліково використану електроенергію.

Вартість електричної енергії, не облікованої в наслідок порушення, визначається згідно Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики від 04.05.2006 року за № 562, відповідно до якої відповідачу нарахована сума коштів, за актом № К 033542, у розмірі 1 851 грн. 58 коп. (а.с.10).

Як вбачається з рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 27.04.2012 року (а.с.12), з ОСОБА_1 було стягнуто на користь Публічного акціонерного товариства «АЕС Київобленерго» 1482,55 грн. збитків за порушення правил користування електроенергією, згідно із актом про порушення № К003660 від 22.01.2010 року, та 214,60 грн. судових витрат.

Згідно ч. 1 ст. 509 ЦК України зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію /передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо/або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку.

В ст. 610 ЦК України передбачено, що порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання).

Ст. 12 ЦПК України передбачено, що учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обовязків, передбачених законом та кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно вимог ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ст. 77 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Позивачем доведено викладені в позові обставини, а відповідач, в свою чергу, не надав до суду заперечення проти позову з доказами в їх підтвердження та спростування доводів позивача.

Даючи оцінку встановленим обставинам та доказами в їх сукупності, суд приходить до висновку, що вимоги позивача про стягнення з відповідача вартості збитків завданих внаслідок порушення ПКЕЕН в розмірі 1 851 грн. 58 коп. підлягають до задоволення.

Згідно ст. 141 ЦПК України судові витрати, повязані з розглядом справи, покладаються, у разі задоволення позову, на відповідача. Судові витрати складаються з судового збору (1600,00 грн.), який позивач сплатив при подачі позову до суду, що підтверджується платіжними дорученнями № від 12.09.2017 року та № НОМЕР_1 від 12.09.2017 року, тому з відповідача на користь позивача необхідно стягнути судові витрати в розмірі 1600 грн. 00 коп.

Керуючись ст.ст. 509, 610, 611, 614 ЦК України, ст.ст. 26 ЗУ «Про електроенергетику», ЗУ «Про житлово-комунальні послуги», п. 37, 42, 48, 53 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року за № 1357, Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики від 04.05.2006 року за № 562, ст.ст. 4, 12, 7681, 223, 258, 259, 264265, 268, 280-284, 354, 355 ЦПК України суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, РНОКПП: НОМЕР_2, на користь Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» (рахунок зі спеціальним режимом використання в ПАТ «Державний ощадний банк України» МФО 322669, код 23243188) вартість збитків завданих внаслідок порушення ПКЕЕН в розмірі 1 851, 58 грн. ( одна тисяча вісімсот пятдесят одна гривня 58 копійок).

Стягнути з ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, РНОКПП: НОМЕР_2, на користь Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» ( поточний рахунок в ПАТ «Альфа - банк» МФО: 300346, код 23243188) судові витрати у справі в розмірі 1600,00 грн. ( одна тисяча шістсот гривень 00 копійок).

Рішення суду може бути оскаржене до Апеляційного суду Київської області шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду.

Заочне рішення може бути переглянуте Білоцерківським міськрайонним судом за письмовою заявою відповідача про перегляд заочного рішення, яка може бути подана до суду протягом тридцяти днів з дня його складення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його вкладення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення повного заочного рішення суду.

Суддя ОСОБА_3