07.11.2018
Справа №642/5479/18
Провадження № 2/642/1777/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 листопада 2018 року суддя Ленінського районного суду м. Харкова Грінчук О.П., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,

в с т а н о в и в:

Позивач звернулася до суду з позовом, в якому просить визнати відповідача таким, що втратив право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1.

Предявлена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки вона не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 5 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Позивач зазначає, що відповідач, будучи зареєстрованим у спірному житлі, фактично проживає на території Федеративної республіки Німеччина, однак жодних доказів на підтвердження даної обставини до позову не долучено.

Також, позивач не зазначила, якими належними, допустимими доказами підтверджується обставина, на яку вона посилається, а саме належність їй вказаного житла на праві власності.

Позивачем надано лише копію свідоцтва про право власності на житло від 22.01.2008, проте витяг з державного реєстру прав власності на нерухоме майно на час звернення до суду не надано.

Окрім того, позивачу необхідно надати відмову компетентних органів у знятті з реєстрації ОСОБА_2

Також, в позовній заяві позивач зазначає, що вона є власником однієї кімнати у комунальній квартирі АДРЕСА_2, тобто 35/100 частини зазначеної квартири.

Дослідивши копію свідоцтва про право власності на житло від 22.01.2008 вбачається, що відповідач є співвласником 35/100 частини квартири за адресою: АДРЕСА_3, при цьому, позивач просить визнати останнього таким, що втратив право користування на вищевказану квартиру, посилаючись на норми ст. 405 ЦК України, якою регулюються права членів сімї власника житла на користування житлом.

Оскільки ст. 405 ЦК України не визначає підстави втрати права користування житловим приміщенням членом сімї, який є співвласником, тому суд вважає, що позивач обрала спосіб захисту своїх прав та інтересів, який не передбачений законом.

А тому позивачу необхідно уточнити позовні вимоги: підстави та обгрунтування позовних вимог щодо відповідача, який є співвласником житла.

Якщо позивач несе витрати на комунальні послуги, то має право звернутися з позовом до інших співвласників про відшкодування цих витрат.

Звертаю увагу, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини її основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175, 177 ЦПК України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, позовну заяву потрібно залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків протягом пяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Розяснити позивачу, що невиконання вимог ухвали суду у встановлений строк є підставою вважати позовну заяву неподаною та такою, що підлягає поверненню позивачеві.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суд,-

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - залишити без руху, надати позивачу строк протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків.

Розяснити позивачу, що невиконання вимог ухвали суду у встановлений строк є підставою вважати позовну заяву неподаною та такою, що підлягає поверненню позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя