Уманський міськрайонний суд Черкаської області
Справа №705/3020/18
2/705/1891/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 жовтня 2018 року Уманський міськрайонний суд Черкаської області, в складі:

головуючого судді Коваля А.Б.

секретаря судового засідання Безвенюк Н.В.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Умань цивільну справу за позовом ОСОБА_1 в особі ОСОБА_2 до ОСОБА_3 сільської ради Уманського району Черкаської області про продовження строку для прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2, діючи від імені та в інтересах ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про те, що 25 липня 2013 року в с. Рижавка ОСОБА_4 склав заповіт та зробив наступне розпорядження на випадок своєї смерті. Земельну ділянку площею 3,2959 га, яка належить ОСОБА_4 на праві приватної власності на землю згідно державного акту І-ЧР № 009905 заповів ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1.

12 грудня 2016 року ОСОБА_4 помер, що підтверджується повторно виданим свідоцтвом про смерть.

Після смерті громадянина ОСОБА_4, залишилося належне йому майно у вигляді земельної ділянки загальною площею 3,2959 га, яка знаходиться на території ОСОБА_3 сільської ради Уманського району Черкаської області з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що підтверджується державним актом на право приватної власності на землю серії І-ЧР № 009905, який виданий на підставі рішення виконавчого комітету ОСОБА_3 сільської ради № 20-1 від 20.04.2001 року.

16.11.2017 року ОСОБА_1 звернувся із заявою до приватного нотаріуса Уманського районного нотаріального округу Черкаської області ОСОБА_5, щодо видачі на його імя свідоцтва про право на спадщину за заповітом на вищевказану земельну ділянку і в цей же день приватним нотаріусом ОСОБА_5 була винесена постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії, підставою якої стало неподання заяви про прийняття спадщини на протязі шести місяців з дня смерті спадкодавця та виправлення, що зроблені на державному акті.

Згідно довідки ОСОБА_3 сільської ради ОСОБА_4 на день смерті проживав одиноко. Спадкодавець і спадкоємець не проживали разом.

Вищевказане не дає спадкоємцю можливості оформити право на спадщину у встановленому законом порядку.

ОСОБА_1 є керівником ТОВ «Агрофірма «Джулинка», виробничі потужності якої знаходяться в с. Джулинка Бершадського району Вінницької області. Сезонний характер роботи вимагають постійної присутності керівника, перебувати поза межами м. Умань, а також постійних закордонних відряджень. Вказане підтверджується відмітками про перетин кордону України в закордонному паспорті позивача, тому пропуск спадкоємцем ОСОБА_1 шестимісячного строку для подачі нотаріусу заяви про прийняття спадщини, виник у звязку з обєктивними обставинами, які просить суд визнати поважними.

Позбавлений можливості оформити право на спадщину за заповітом досудовим шляхом ОСОБА_1 змушений звернутися до суду за захистом свого права.

Приватний нотаріус Уманського районного нотаріального округу Черкаської області ОСОБА_5 виносячи постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій зазначив, що за даними Спадкового реєстру спадкова справа на імя ОСОБА_4 не заводилася, а отже ніхто не звертався за оформленням спадкового майна.

У разі не оформлення на імя ОСОБА_1 правовстановлюючих документів на право власності на земельну ділянку, яка належить йому в порядку спадкування за заповітом, ця земельна ділянка може бути передана у власність громади, на території якої вона знаходиться, а саме громади ОСОБА_3 сільської ради Уманського району Черкаської області, тому ця сільська рада залучається по вказаному позову в якості відповідача.

Просить суд визнати поважними причини пропуску строку для прийняття спадщини за заповітом.

Надати ОСОБА_1 додатковий строк терміном в 1 місяць для прийняття спадщини та подачі відповідних документів до нотаріальних установ, у відповідності до заповіту № 54 від 25 липня 2013 року, щодо спадкового майна, яке залишилося після смерті громадянина ОСОБА_4, який помер 12.12.2016 року.

Позивач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_2 в судове засідання не зявилися, на адресу суду направили письмові заяви, у яких просять суд справу слухати у їх відсутність, позовні вимоги підтримують та просять суд позов задоволити.

Представник відповідача ОСОБА_3 сільської ради Уманського району Черкаської області в судове засідання не зявився, на адресу суду надійшла письмова заява, у якій просять суд справу слухати у відсутність їх представника, позовні вимоги визнають та не заперечують проти задоволення позову.

Оскільки сторони в судове засідання не прибули, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши письмові матеріали справи суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з таких підстав.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Як встановлено в судовому засіданні із копії заповіту (а.с. 11), зареєстрованого в реєстрі за № 54, посвідченого ОСОБА_6 секретарем Рижавської сільської ради Уманського району Черкаської області, ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, на випадок своєї смерті зробив розпорядження, яким належну йому земельну ділянку площею 3,2959 га, яка належить йому на праві приватної власності на землю згідно державного акту І-ЧР № 009905 заповів ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3.

Згідно копії свідоцтва про смерть серії І-СР № 310776, виданого повторно Уманським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Черкаській області, ОСОБА_4 помер 12 грудня 2016 року, актовий запис № 20.

Згідно постанови ОСОБА_5, приватного нотаріуса Уманського районного нотаріального округу Черкаської області, ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на земельну ділянку площею 3,2959 га, розташовану на території ОСОБА_3 сільської ради Уманського району Черкаської області, що залишилася після смерті ОСОБА_4, який помер 12 грудня 2016 року, у звязку з пропуском строку для прийняття спадщини та у звязку з тим, що на державному акті є виправлення, що є порушенням п. 2.9 Інструкції про порядок складання, видачі, реєстрації і зберігання державних актів.

Представник позивача у позові зазначає про те, що причиною пропуску позивачем звернення до суду є його перебування за межами міста Умані, у звязку із виробничою необхідністю.

Згідно витягу із наказу № 11/05 від 11 травня 2016 року, дійсно позивач ОСОБА_1 призначений на посаду директора ТОВ «Агрофірма «Джулинка» та його робочим місцем визначено: Вінницька область Бершадський район смт. Джулинка вул. Центральна, 43.

Як вбачається із постанови ОСОБА_5 приватного нотаріуса Уманського районного нотаріального округу Черкаської області згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру від 16.11.2017 року спадкова справа після смерті ОСОБА_4, який помер 12.12.2016 року, не заводилася. (а.с.12).

Згідно ч. 2 ст. 1220 ЦК України, часом відкриття спадщини є день смерті особи, або день з якого вона оголошується померлою.

Відповідно до ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

У відповідності до частин 1 та 3 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, у яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину.

При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно Правової позиції Верховного Суду України у справі № 6-85цс12, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову справу, то положення ч. 3 ст. 1272 ЦК України не застосовуються.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов'язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім'єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Аналізуючи зібрані по справі докази в світлі наведених правових норм, суд вважає, що строк на звернення із заявою про прийняття спадщини пропущений з поважних причин, оскільки позивач працює в іншій області і на час відкриття спадщини перебував у відрядженні за межами країни.

Враховуючи викладене, а також те, що представник відповідача не заперечував проти задоволення позову, суд дійшов висновку, що є всі підстави для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 і що встановлений законом 6-ти місячний строк для прийняття спадщини ОСОБА_7 пропущений з поважних причин.

Встановлені судом обставини повністю підтверджуються дослідженими в судовому засіданні доказами.

Що стосується додаткового строку, що може бути встановлений для подання позивачем заяви про прийняття спадщини, то суд приходить до висновку про можливість встановлення строку в один місяць з дня набрання рішенням законної сили.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю один місяць, з дня набрання рішенням законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті спадкодавця ОСОБА_4, йкий помер 12.12.2016 року.

На підставі викладеного, керуючись п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», ст.ст. 1220, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 4, 12, 13, 15, 81, 89, 133, 137, 141, 229, 258, 259, 263, 264, 265, 268, 273, 354 ЦПК України, ч.1 п.15 п.п.15.5 розділу ХІІ. Перехідних положень ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов задоволити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк терміном в 1 місяць для прийняття спадщини та подачі відповідних документів до нотаріальних установ, у відповідності до заповіту № 54 від 25 липня 2013 року, щодо спадкового майна, яке залишилося після смерті громадянина ОСОБА_4, який помер 12.12.2016 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення до Апеляційного суду Черкаської області безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Уманський міськрайонний суд Черкаської області.

Суддя: А. Б. Коваль