АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Провадження № 22-ц/774/466/18 Справа № 173/2409/15-ц Головуючий у 1 й інстанції - Петрюк Т. М. Доповідач - Єлізаренко І.А.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 січня 2018 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати у цивільних справах Апеляційного суду Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Єлізаренко І.А.

суддів Красвітної Т.П., Городничої В.С.

за участі секретаря Черкас Є.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області від 03 березня 2016 року у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И Л А:

У грудні 2015 року ОСОБА_3 звернувся з позовом до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер його батько - ОСОБА_4 і після його смерті залишилося спадкове майно, яке складається з частини нерухомого майна, а саме будинків за адресами: АДРЕСА_1, АДРЕСА_2, АДРЕСА_3 Померлим заповіт складений не був. 06 листопада 2015 року він разом зі своїм братом відповідно до роз'яснень, отриманих ним по телефону від фахівця Сьомої криворізької державної нотаріальної контори, написали заяви про прийняття спадщини після смерті батька та направили їх поштою до Сьомої криворізької державної нотаріальної контори. 17 листопада 2015 року він разом зі своїм братом зателефонували до нотаріальної контори та поцікавитись, чи отримані листи та чи правильно оформленні їхні заяви, на що отримали відповідь, що їм потрібно з'явитись після 29 листопада 2015 року для оформлення свідоцтва про право на спадщину. Таким чином, він був переконаний, що направив до нотаріальної контори правильно оформлену заяву про прийняття спадщини. На початку грудня 2015 року він отримав лист із Сьомої криворізької державної нотаріальної контори, в якому було повідомлено, що його заява оформлена з порушенням вимог Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, так як його підпис в заяві про прийняття спадщини не посвідчений нотаріально, хоча під час консультації за телефоном фахівець нотаріальної контори йому цього не пояснив. Крім того, вказаний лист нотаріуса датований 10 листопада 2015 року, однак був направлений йому лише 01 грудня 2015 року, про що свідчить дата, проставлена на штампі конверта поштового відправлення. 14 грудня 2015 року він звернувся до державного нотаріуса Сьомої криворізької державної нотаріальної контори, де отримав постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій, в якій зазначено, що строк для прийняття спадщини ним пропущений, та рекомендовано звернутися до суду з приводу визначення додаткового строку для прийняття спадщини. На підставі викладеного, просив визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті батька.

Рішенням Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області від 03 березня 2016 року задоволено позовні вимоги ОСОБА_3 Визнано поважною причину пропуску для звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини ОСОБА_3 Визначено ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, додатковий строк для звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 батька - ОСОБА_4 тривалістю в три місці з моменту набрання чинності рішенням суду (а.с.30-32).

В апеляційній скарзі ОСОБА_2 просить рішення суду від 03 березня 2016 року скасувати та ухвалити нове рішення, про відмову у задоволенні позовних вимог ОСОБА_3, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права.

Ухвалою Апеляційного суду Дніпропетровської області від 26 квітня 2016 року рішення Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області від 03 березня 2016 року залишено без змін (а.с.59).

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07 червня 2017 року ухвалу Апеляційного суду Дніпропетровської області від 26 квітня 2016 року скасовано, справу направлено на новий розгляд до суду апеляційної інстанції (а.с.89-91).

В порядку п. 3 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016 № 1402-VIII, апеляційні суди, утворені до набрання чинності цим Законом, продовжують здійснювати свої повноваження до утворення апеляційних судів у відповідних апеляційних округах. У разі ліквідації суду, що здійснює правосуддя на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці (відповідних адміністративно-територіальних одиниць), та утворення нового суду, який забезпечує здійснення правосуддя на цій території, суд, що ліквідується, припиняє здійснення правосуддя з дня опублікування в газеті «Голос України» повідомлення голови новоутвореного суду про початок роботи новоутвореного суду (п. 6 ст. 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Згідно п.9 Розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України, справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Перевіривши матеріали справи, законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених позовних вимог колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу задовольнити з наступних підстав.

Відповідно до ст.ст.12, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Згідно ч.1 ст. 367 ЦПК України під час розгляду справи в апеляційному порядку апеляційний суд перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Як вбачається з матеріалів справи ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько позивача ОСОБА_3 - ОСОБА_4 (а.с.127, 141).

Позивач, звернувшись до суду зі вказаними позовними вимогами зазначив, що на день смерті ОСОБА_4 залишилось спадкове майно, яке складається з частини нерухомого майна, яке розміщено у Верхньодніпровському районі Дніпропетровської області, а саме будинки за адресами: АДРЕСА_1, АДРЕСА_2, АДРЕСА_3

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, позивач своєчасно направив поштою заяву про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_3, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2, до Сьомої криворізької нотаріальної контори м.Кривий Ріг, в якій чітко виразив свою волю на прийняття спадщини, та яка була одержана нотаріальною конторою 10 листопада 2015 року (а.с.120, 121).

З листа в.о. завідувача Сьомою криворізькою державною нотаріальною конторою м.Кривий Ріг від 10 листопада 2015 року за вих. № 1719/02-14, адресованою на ім'я ОСОБА_3, вбачається, що подана позивачем заява складена з порушенням вимог Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України та йому необхідно з'явитися до нотаріальної контори з питання оформлення спадщини (а.с.121).

Згідно із поштовим штемпелем на конверті цей лист на ім'я позивача був відправлений Сьомою криворізькою державною нотаріальною конторою м.Кривий Ріг 01 грудня 2015 року, тобто після закінчення строку на подання заяви про прийняття спадщини (а.с.122).

Судом також встановлено, що позивач ОСОБА_314 грудня 2016 року з'явився до Сьомої Криворізької державної нотаріальної контори м.Кривий Ріг для оформлення своїх спадкових прав, але постановою державного нотаріуса Сьомої Криворізької державної нотаріальної контори від 14 грудня 2015 року позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті батька, у зв'язку з пропуском строку для подачі заяви про прийняття спадщини (а.с.144).

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції, посилався на те, що позивач пропустив строк для подачі заяви про прийняття спадщини з поважних причин, оскільки пропустив строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті батька з тих причин, що лист з нотаріальної контори про необхідність дооформлення ним заяви про прийняття спадщини був направлений позивачу та отриманий ним вже після закінчення такого строку, однак погодитися з такими висновками суду неможливо, оскільки суд дійшов них у порушення норм матеріального права, що відповідно до ст.376 ЦПК України є підставою для скасування рішення суду та ухвалення нового рішення.

Згідно ч.1 ст.1270 для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Як роз'яснено у п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись у нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

Повторне визначення судом додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини одним і тим же спадкоємцем законодавством не передбачено.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно з п.п. 3.3-3.5 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 (далі - Порядок), заяви про прийняття спадщини або відмову від її прийняття подаються спадкоємцем особисто нотаріусу за місцем відкриття спадщини у письмовій формі.

Якщо спадкоємець особисто прибув до нотаріуса за місцем відкриття спадщини, нотаріальне засвідчення справжності його підпису на таких заявах не вимагається. У цьому випадку нотаріус встановлює особу заявника, про що на заяві робиться відповідна службова відмітка. Ця відмітка скріплюється підписом нотаріуса.

Якщо заява, на якій справжність підпису спадкоємця не засвідчена надійшла поштою, вона приймається нотаріусом, заводиться спадкова справа, а спадкоємцю повідомляється про заведення спадкової справи та необхідність надіслати заяву, оформлену належним чином (справжність підпису на таких заявах має бути нотаріально засвідченою), або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини.

Пунктами 3.15, 3.16 Порядку передбачено, що якщо спадкоємець протягом шести місяців не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв спадщину.

Суд може визначити спадкоємцю, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Своєчасно надісланою вважається заява, справжність підпису особи на якій засвідчена (або не засвідчена) нотаріально, що направлена поштовим відправленням до закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини і яка надійшла нотаріусу після закінчення цього строку. Нотаріус приймає такі заяви, заводить спадкову справу та у випадку надходження заяви, справжність підпису на якій не засвідчено нотаріально, надсилає лист спадкоємцю, в якому пропонується надіслати заяву, оформлену належним чином, або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини. У таких випадках конверт підшивається у спадкову справу (п. 3.23).

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько позивача ОСОБА_3 - ОСОБА_4 (а.с.127, 141).

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, позивач своєчасно направив поштою заяву про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_3, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2, до Сьомої криворізької нотаріальної контори м.Кривий Ріг, в якій чітко виразив свою волю на прийняття спадщини, та яка була одержана нотаріальною конторою 10 листопада 2015 року (а.с.120, 121).

З листа в.о. завідувача Сьомою криворізькою державною нотаріальною конторою від 10 листопада 2015 року за вих. № 1719/02-14, адресованою на ім'я ОСОБА_3, вбачається, що подана позивачем заява складена з порушенням вимог Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України та йому необхідно з'явитися до нотаріальної контори з питання оформлення спадщини (а.с.121).

Із поштового штемпелю на конверті вбачається, що цей лист на ім'я позивача був відправлений Сьомою криворізькою державною нотаріальною конторою м.Кривий Ріг 01 грудня 2015 року, тобто після закінчення строку на подання заяви про прийняття спадщини (а.с.122).

Судом також встановлено, що позивач ОСОБА_314 грудня 2016 року з'явився до Сьомої Криворізької державної нотаріальної контори м.Кривий Ріг для оформлення своїх спадкових прав, але постановою державного нотаріуса Сьомої Криворізької державної нотаріальної контори від 14 грудня 2015 року позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті батька, у зв'язку з пропуском строку для подачі заяви про прийняття спадщини (а.с.144).

Постанова нотаріуса від 14 грудня 2015 року про відмову ОСОБА_3 у видачі свідоцтва про право на спадщину у встановленому законом порядку не оскаржувалася.

Апеляційним судом витребувалася із Сьомої криворізької державною нотаріальної контори м.Кривий Ріг копія спадкової справи після смерті ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.112-152).

Із копії вказаної спадкової справи №395/15 вбачається, що із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2, звернулися: 10 серпня 2015 року його дружина ОСОБА_2; 10 листопада 2015 року його сини - ОСОБА_3 та ОСОБА_5; 27 листопада 2015 року мати померлого ОСОБА_4 - ОСОБА_6 (а.с.113, 117, 120, 123).

Таким чином, підтверджується матеріалами справи, що позивач ОСОБА_3 своєчасно в межах шестимісячного строку направив поштою заяву про прийняття спадщини до Сьомої Криворізької нотаріальної контори м.Кривий Ріг, в якій чітко виразив свою волю на прийняття спадщини, та яка була одержана нотаріальною конторою 10 листопада 2015 року (а.с.120, 121).

В.о. завідувача Сьомою криворізькою державною нотаріальною конторою м.Кривий Ріг від 10 листопада 2015 року за вих. № 1719/02-14, на ім'я ОСОБА_3 було направлено лист, з якого вбачається, що подана позивачем заява складена з порушенням вимог Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України та йому необхідно з'явитися до нотаріальної контори з питання оформлення спадщини (а.с.121).

Лист на ім'я позивача був відправлений Сьомою криворізькою державною нотаріальною конторою 01 грудня 2015 року, тобто після закінчення строку на подання заяви про прийняття спадщини (а.с.122).

Отже, враховуючи, що додатковий строк для прийняття спадщини може бути надано особі, яка вчасно не подала до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, але позивач ОСОБА_3 своєчасно, в межах шестимісячного строку, направив поштою заяву про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2, до Сьомої Криворізької нотаріальної контори м.Кривий Ріг, в якій чітко виразив свою волю на прийняття спадщини, та зазначена заява була отримана, згідно вхідного номера державною нотаріальною конторою - 10 листопада 2015 року, що свідчить про те, що позивач ОСОБА_3 не пропустив визначений законом строк для звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.

Крім того, до участі у даній справі не були залучені інші спадкоємці, які звернулися до нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 - мати померлого ОСОБА_6 та син померлого - ОСОБА_5

За таких обставин, апеляційна скарга ОСОБА_2 підлягає задоволенню, рішення Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області від 03 березня 2016 року слід скасувати та ухвалити нове рішення, про відмову в задоволенні позовних вимог ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 367, 374, 376, 381, 382, 384 ЦПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 - задовольнити.

Рішення Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області від 03 березня 2016 року у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - скасувати.

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - відмовити.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя

Судді