Суддя Глібко О. В.
Справа № 644/413/18
Провадження № 2/644/882/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 лютого 2018 року Орджонікідзевський районний суд м. Харкова у складі: головуючого судді - Глібко О.В., при секретарі - Шпиця Л.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідачки та просив розірвати їх шлюб, зареєстрований 07 травня 1999 року у відділі реєстрації актів громадянського стану Орджонікідзевського райвиконкому м. Харкова, актовий запис № 189, свідоцтво про одруження серії НОМЕР_3 з посиланням на те, що сім'я фактично розпалася.

Від сумісного життя сторони мають двох синів: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, який є повнолітнім та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, який є неповнолітнім. Відповідно свідоцтва серії НОМЕР_4 про народження ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, в графі батько записаний «ОСОБА_1», в графі мати - « ОСОБА_2». Як зазначає позивач, між подружжям з кінця 2016 року почали виникати сварки, з листопада 2017 року відповідачка не проживає з позивачем, шлюбно-сімейні стосунки не підтримують, не ведуть спільний бюджет, сумісне господарство. Спору про поділ сумісного майна не має, діти мешкають з позивачем та знаходяться на його утриманні. Сторони втратили один до одного почуття любові, в сім'ї виникали сварки з різних причин, що призвело до непорозуміння та не бажання підтримувати в подальшому сімейні відносини. Оскільки шлюб носить формальний характер, позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом.

24.01.2018 року судом було надіслано запит до відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУ ДМС України в Харківській області щодо реєстрації місця проживання відповідача по справі.

Згідно відповіді відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУ ДМС України в Харківській області за № 90 від 06.02.2018 року ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3 не зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ( а. с. 11).

Ухвалою суду від 07.02.2018 року провадження у справі було відкрито та призначено до судового розгляду ( а. с. 12).

Позивач в судове засідання надав заяву з проханням розглядати справу без його участі, підтримав позовні вимоги в повному обсязі (а.с.14).

Відповідачка, також надала суду заяву в якій проти розірвання шлюбу не заперечувала, просила справу розглядати без її участі, після розірвання шлюбу залишити дівоче прізвище «ОСОБА_2»( а.с.15).

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у звязку із неявкою у судове засідання учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що шлюб необхідно розірвати, виходячи з наступного…

Відповідно до ч. 1 ст. 109 СК України, подружжя, яке має дітей, має право подати до суду заяву про розірвання шлюбу разом із письмовим договором про те, з ким із них будуть проживати діти, яку участь у забезпеченні умов їхнього життя братиме той з батьків, хто буде проживати окремо, а також про умови здійснення ним права на особисте виховання дітей.

Згідно ч. 4 ст. 109 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права, а також права їхніх дітей.

Судом встановлено, що сторони зареєстрували шлюб 07 травня 1999 року у відділі реєстрації актів громадянського стану Орджонікідзевського райвиконкому м. Харкова, актовий запис № 189, свідоцтво про одруження серії НОМЕР_3 ( а. с. 3) з посиланням на те, що сім'я фактично розпалася.

Від сумісного життя сторони мають двох синів: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, який є повнолітнім та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, який є неповнолітнім. Відповідно свідоцтва серії НОМЕР_4 про народження ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, в графі батько записаний «ОСОБА_1», в графі мати - « ОСОБА_2» ( а. с. 4). Як зазначає позивач, між подружжям з кінця 2016 року почали виникати сварки, з листопада 2017 року відповідачка не проживає з позивачем, шлюбно-сімейні стосунки не підтримують, не ведуть спільний бюджет, сумісне господарство. Спору про поділ сумісного майна не має, діти мешкають з позивачем ( а. с. 8) та знаходяться на його утриманні. Сторони втратили один до одного почуття любові, в сім'ї виникали сварки з різних причин, що призвело до непорозуміння та не бажання підтримувати в подальшому сімейні відносини. Оскільки шлюб носить формальний характер, позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Так як подальше сумісне проживання сторін і збереження їх шлюбу буде суперечити інтересам сторін та інтересам їх дітей, суд вважає, що шлюб необхідно розірвати.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 82, 247, 263-265 ЦПК України, ст.ст. 109, 112 Сімейного кодексу України, суд -

В И Р І Ш И В :

Розірвати шлюб між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4, (паспорт серії НОМЕР_5, ІПН НОМЕР_1), який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_2 та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_5 ( паспорт серії НОМЕР_6, ІПН НОМЕР_2), останнє місце проживання: АДРЕСА_1.

Шлюб їх був зареєстрований 07 травня 1999 року у відділі реєстрації актів громадянського стану Орджонікідзевського райвиконкому м. Харкова, актовий запис № 189.

Після розірвання шлюбу залишити відповідачці дівоче прізвище «ОСОБА_2».

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до апеляційного суду Харківської області.

У відповідностідо п. 15.5 ч.1розділуХІІІПерехідних положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціювання Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або черезвідповідні суди.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст судового рішення складено 21.02.2018 року.

Суддя: О.В. Глібко