Номер провадження: 22-ц/785/2137/18
Номер справи місцевого суду: 500/4426/16-ц
Головуючий у першій інстанції Бурнусус О. О.
Доповідач Ващенко Л. Г.
АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

1.Вступна частина

1.а.

08.02.2018 року м. Одеса

1.б.

Колегія суддів судової палати у цивільних справах апеляційного суду Одеської області у складі:

головуючого - Ващенко Л.Г.

суддів - Заїкіна А.П., Колеснікова Г.Я.

за участі секретаря - Ярахмедова Є.О.

1.в.г.

з участю: представника позивача ОСОБА_2 і представника публічного акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль»

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу представника ОСОБА_2 на ухвалу Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 11 жовтня 2017 року про скасування заходів забезпечення позову (суддя Бурнусус О.О.) у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_5, третя особа: публічне акціонерне товариство «Райффайзен Банк Аваль» про поділ майна подружжя у натурі,

2. Описова частина

2.а.

17.08.2016 року ОСОБА_2 звернувся із позовом до ОСОБА_5 про поділ майна подружжя і просив: поділити майно, що є спільною сумісною власністю подружжя - нежитлову будівлю в АДРЕСА_1 - АДРЕСА_2 загальною площею 202,8 м2; визнати за ним і відповідачкою, кожним, у рівних частках по 1/2 частині право власності на спірне нежиле приміщення; виділити йому і відповідачці в натурі по 1/2 частині спірного нежилого приміщення.

17.08.2016 року позивач ОСОБА_2 подав заяву про забезпечення позову шляхом накладення арешту на нежилу будівлюв АДРЕСА_1 - АДРЕСА_2 загальною площею 202,8 м2.

Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 19.08.2016 року відкрито провадження у справі.

Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 19.08.2016 року задоволено заяву позивача про забезпечення позову і накладено арешт на нежилу будівлюв АДРЕСА_1 - АДРЕСА_2 загальною площею 202,8 м2.

Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 13.09.2016 року задоволено заяву позивача про виправлення описок в ухвалі суді від 19.08.2016 року.

15.11.2016 року представник публічного акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» в особі Одеської обласної дирекції (далі-Банк) подав заяву про вступ до справи в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача.

Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 06.12.2016 року заяву представника Банка задоволено і залучено Банк до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача.

20.09.2017 року представник Банка подав клопотання про скасування заходів забезпечення позову, які вжито на підставі ухвали Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 19.08.2016 року.

Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 11.10.2017 року заяву представника Банка задоволено і скасовані заходи забезпечення позову, які вжиті на підставі ухвали Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 19.08.2016 року і від 13.09.2016 року про виправлення описок.

2.б.

В апеляційній скарзі представник позивача просить ухвалу суду від 11.10.2017 року скасувати і залишити без розгляду заяву представника Банка про скасування заходів забезпечення позову, посилаючись на незаконність ухвали суду, порушенням судом норм процесуального права, зокрема, ст. ст. 67, 72, 73 і 154 ч.4 ЦПК України у редакції 2004 року.

2.в.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що: Банк на мав права подавати заяву про скасування заходів забезпечення позову, оскільки таким правом наділена особа, щодо якої вжито заходи забезпечення позову; заяву про скасування ухвали про забезпечення позову подано з пропуском процесуальних строків, при цьому Банк не поставив питання про поновлення або продовження строку, встановленого законом.

2.г.

У письмових поясненнях на апеляційну скаргу представник Банка зазначив, що: на час прийняття судом першої інстанції оскаржуваної ухвали Банк не було залучено до участі у справі, про наявність ухвали від 19.08.2016 року Банку стало відомо випадково, вжиті судом заходи забезпечення позову впливають на права Банка, як іпотекодержателя спірного нерухомого майна і неповідомлення сторонами суду про наявність іпотечного обтяження нерухомого майна, яке є предметом спору, на думку представника Банка, свідчить про намагання позивача і відповідачки приховати наявність зареєстрованих майнових прав та претензій третіх осіб, у даному випадку - Банка.

3. Мотивувальна частина

3.а.

Судом першої інстанції встановлено, що між подружжям у суді виник спір з приводу поділу в натурі нерухомого майна, яка придбано в період шлюбу.

У порядку забезпечення позову, 19.08.2016 року суд першої інстанції задовольнив заяву позивача і наклав арешт на майно, яке є предметом спору: нежилу будівлюв АДРЕСА_1 - АДРЕСА_2 загальною площею 202,8 м2 (а.1-16 виділених матеріалів).

15.11.2016 року представник Банка подав заяву про вступ до справи в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача і ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 06.12.2016 року Банк залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача (а.16-20,48 виділених матеріалів).

Заяву про вступ в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Банк обґрунтував наявністю зобов'язань між Банком і ОСОБА_7 та відповідачкою ОСОБА_5, які випливають з кредитного договору від 12.09.2007 року, іпотечного договору від 14.09.2007 року, рішення і ухвали апеляційного суду Одеської області від 22.12.2015 року та від 29.12.2015 року про стягнення заборгованості за кредитним договором, постанови про відкриття виконавчого провадження від 30.03.2016 року (а. 21-47 виділених матеріалів).

20.09.2017 року представник Банка подав клопотання про скасування заходів забезпечення позову, які вжито на підставі ухвали Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 19.08.2016 року (а.49 виділених матеріалів).

Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 11.10.2017 року заяву представника Банка задоволено і скасовані заходи забезпечення позову (а.с.74,75 виділених матеріалів).

3.б.

За змістом ст. 154 ч.4 ЦПК України у редакції 2004 року, чинній на час прийняття оскаржуваної ухвали (ухвала від 11.10.2017 року), особа, щодо якої вжито заходи забезпечення позову без її повідомлення, протягом п'яти днів з дня отримання ухвали може подати до суду заяву про їх скасування, яка розглядається судом протягом двох днів.

З виділених матеріалів цивільної справи, у тому числі із заяви представника Банка до суду від 15.11.2016 року про вступ до справи в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача вбачається, що станом на 15.11.2016 року Банку достовірно було відомо про наявність ухвали про забезпечення позову (а. 16-20 виділених матеріалів).

Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 06.12.2016 року заяву представника Банка задоволено, Банк залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача (а.48 виділених матеріалів).

Разом з тим, заяву про скасування заходів забезпечення позову, вжитих на підставі ухвали суду від 19.08.2016 року, Банк подав до суду 20.09.2017 року, тобто через 10 місяців після того, як Банку стало відомо про наявність оскаржуваної ухвали і майже через 9 місяців після того, як Банк залучено до участі у даній справі.

Строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо не визначені законом, - встановлюються судом (ст. 67 ч.1 ЦПК України у редакції 2004 року, чинній на час прийняття оскаржуваної ухвали).

Право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, якщо суд за клопотанням особи, що їх подала, не знайде підстав для поновлення або продовження строку (ст. 72 ч.ч.1,2 ЦПК України у редакції 2004 року, чинній на час прийняття оскаржуваної ухвали) .

Суд поновлює або продовжує строк, встановлений відповідно законом або судом, за клопотанням сторони або іншої особи у разі його пропущення з поважних причин. Питання про поновлення чи продовження пропущеного строку вирішує суд, у якому належало вчинити процесуальну дію або до якого потрібно було подати документ чи доказ. Про місце і час розгляду цього питання повідомляються особи, які беруть участь у справі. Одночасно з клопотанням про поновлення чи продовження строку належить вчинити ту дію або подати той документ чи доказ, стосовно якого заявлено клопотання (ст. 73 ч.ч.1-3 ЦПК України у редакції 2004 року, чинній на час прийняття оскаржуваної ухвали) .

Зважаючи на те, що право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом, а документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, якщо суд за клопотанням особи, що їх подала, не знайде підстав для поновлення або продовження строку, Банк, всупереч ст. 154 ч.4 ЦПК України, подав заяву про скасування заходів забезпечення позову з пропуском встановленого законом строку і не подав до суду першої інстанції клопотання про поновлення пропущеного строку, заява Банка, відповідно до ст. 72 ч.2 ЦПК України, підлягає залишенню без розгляду судом апеляційної інстанції.

3.в.

Доводи представника позивача про те, що Банк не мав права на подачу заяви щодо скасування заходів забезпечення позову, оскільки таким правом наділена особа, стосовно якої вжито заходи забезпечення позову не заслуговують на увагу.

З виділених матеріалів справи, зокрема вбачається, що Банк, у встановленому законом порядку, на підставі іпотечного договору від 14.11.2007 року, набув статусу «іпотекодержателя» спірного нерухомого майна, а саме: нежилої будівлів АДРЕСА_1 - АДРЕСА_2 загальною площею 202,8 м2 (а.29-36 виділених матеріалів).

За таких обставин, відсутні підстави для ствердження про те, що Банк не є тією особою, щодо якої вжито заходи забезпечення позову.

3.г.ґ.

Зважаючи на те, що Банк подав заяву про скасування заходів забезпечення позову з пропуском встановленого законом строку і не подав заяву про поновлення процесуального строку на подачу такої заяви, заява Банка залишається судом апеляційної інстанції без розгляду.

Підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині нового рішення є: невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права. Порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи (ст.376 ч.1 п.п.3,4, ч.2 абз.2 ЦПК України).

Приймаючи до уваги, що ухвала суду першої інстанції не відповідає обставинам справи і нормам процесуального закону, ухвала суду підлягає скасуванню із залишенням заяви Банка без розгляду з підстав, викладених в мотивувальній частині ухвали.

Керуючись ст. ст. 367, 374 ч.1 п.4, 376 ч.1 п.п.3,4, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, колегія суддів судової палати у цивільних справах апеляційного суду Одеської області,

4. Резолютивна частина

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_2 - задовольнити частково.

Ухвалу Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 11 жовтня 2017 року про скасування заходів забезпечення позову - скасувати.

Заяву представника публічного акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» про скасування заходів забезпечення позову - залишити без розгляду.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття.

Касаційна скарга на постанову може бути подана до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її прийняття.

Повний текст постанови суду апеляційної інстанції складено 09.02.2018 року.

Судді апеляційного суду Одеської області Л.Г. Ващенко

А.П. Заїкін

Г.Я. Колесніков