Провадження №2/389/225/17
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
21 лютого 2018 року Знамянський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі:
головуючого судді - Тьор Є.М.,
при секретарі - помічник судді (за дорученням головуючого судді) Гончаровій О.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Знамянка Кіровоградської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: ОСОБА_3 про визнання заповіту недійсним, -
Відповідач та її представник у судовому засіданні не заперечували відносно задоволення заявленого клопотання та призначення у справі посмертної комплексної судової наркологічної та психіатричної експертизи.
Вислухавши представника позивача, відповідача та її представника, які не заперечували проти призначення вказаної вище експертизи, дослідивши матеріали справи, оригінали амбулаторних карток ОСОБА_4 з Цибулівської амбулаторії загальної практики сімейної медицини та Знамянської ЦРЛ, суд вважає, що клопотання представника позивача підлягає задоволенню.
Судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань матеріальних об'єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів досудового розслідування чи суду (ст. 1 Закону України «Про судову експертизу»).
Згідно з вимогами ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для зясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.
Відповідно до ст. 105 ЦПК України, призначення експертизи судом є обовязковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами; призначення експертизи судом є обовязковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити: 1) характер і ступінь ушкодження здоровя; 2) психічний стан особи; 3) вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.
В ході судового розгляду встановлено, що померлий ОСОБА_4 на протязі останніх 15 років життя постійно зловживав алкоголем і страждав хронічним алкоголізмом. Також з матеріалів справи вбачається, що Цибулівською амбулаторією загальної практики сімейної медицини Знамянської ЦРЛ останньому поставлено діагноз: хронічний алкоголізм, алкогольний делірій. Крім того, двічі перебував на стаціонарному лікуванні в КЗ «Кіровоградський обласний наркологічний диспансер» з діагнозом: психічні та поведінкові розлади внаслідок зловживання алкоголем, синдром залежності, що на думку позивача та його представника, могло вплинути на його психічний стан та здатність усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними при вчиненні заповіту.
З огляду на те, що сторонами в судовому засіданні згоди щодо порядку спадкування не досягнуто, а також у зв'язку з тим, що для вирішення питання недійсності заповіту з підстав заявлених позивачем необхідні спеціальні знання, суд вважає за необхідне клопотання представника позивача задовольнити і призначити по даній справі посмертну комплексну судову наркологічну та психіатричну експертизи для встановлення психічного стану померлого ОСОБА_4.
Для проведення зазначеної експертизи потрібний значний проміжок часу, тому на час проведення експертизи провадження у справі слід зупинити до закінчення експертизи, відповідно до ст. 252 ЦПК України, а оплату експертизи покласти на позивача.
Керуючись ст. 103-105, 252 ЦПК України, суд,
Клопотання представника позивача про призначення посмертної комплексної судової наркологічної та психіатричної експертизи задовольнити.
Призначити у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: ОСОБА_3 про визнання заповіту недійсним, посмертну комплексну судову наркологічну та психіатричну експертизу, на вирішення якої поставити питання для визначення психічного стану:
1. Яким захворюванням страждав ОСОБА_4, виходячи з медичної документації?
2.Чи міг ОСОБА_4 з урахуванням захворювання, на яке він страждав, через свій психічний стан усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними під час вчинення заповіту?
3. Чи страждав ОСОБА_4 на момент вчинення заповіту хронічним алкоголізмом?
4. Чи був ОСОБА_4 на момент вчинення заповіту повністю цивільно дієздатним?
5. Чи страждав померлий ОСОБА_4 під час складення заповіту психічним розладом? Чи був психічний розлад явно вираженим, що він позбавив померлого можливості розуміти значення своїх дій та керувати ними?
6. Чи могло тривале зловживання спиртними напоями, вплинути на психічне здоровя?
7. Чи був у померлого психічний розлад та чи міг він вплинути на здатність усвідомлювати значення своїх дій, а також приймати усвідомлювані рішення?
8. Чи був ОСОБА_4 недієздатним на момент складення заповіту внаслідок психічного розладу?
Проведення експертизи доручити експертам КЗ «Кіровоградська обласна психіатрична лікарня» та КЗ «Кіровоградський обласний наркологічний диспансер», попередити експертів про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України.
Відповідно до ч.2 ст. 104 ЦПК України, провідною експертною установою суд вважає за необхідне призначити КЗ «Кіровоградська обласна психіатрична лікарня».
Надати для проведення експертизи матеріали цивільної справи № 389/657/17 (провадження № 2/389/225/17) та оригінали амбулаторних карток ОСОБА_4 з Цибулівської амбулаторії загальної практики сімейної медицини та Знамянської ЦРЛ.
Оплату за проведення експертизи покласти на позивача ОСОБА_1, роз'яснивши, що у випадку відмови оплатити, суд розцінює це як відмову надати докази та роз'яснити, що відповідно до положення ст. 109 ЦПК України, у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для зясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.
Провадження у справі зупинити на час проведення експертизи.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

У відповідності до п.15 п.п.15.5 Розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя Знамянського міськрайонного суду

Кіровоградської області Є ОСОБА_5