УХВАЛА

судового засідання

23 лютого 2018 рокуСправа №451/368/17
Провадження № 2/451/59/18

Радехівський районний суд Львівської області

у складі головуючого-судді Мулявка О.В.

з участю: секретаря судового засідання Кормилюк Т.С.

представників - позивача ОСОБА_1

- відповідача ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за позовом ОСОБА_3 до фізичної особи підприємця ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про зобовязання усунути недоліки виконаних робіт, -

ВСТАНОВИВ:

У судовому засідання представник позивача озвучивши та, надавши в письмовому вигляді позицію свого довірителя, клопотав про відвід судді Мулявка О.В..

В обґрунтування відводу учасник справи посилається на обставини, що головуючий безпідставно відмовляє у задоволенні його клопотань про виклик в судове засідання свідків, провадження відкрив із порушенням строків, визначених процесуальним законодавством, не обєктивно підходить до вирішення позовних вимог, порушує строки розгляду справи і, крім цього позивач у грудні 2017 року звернувся до Вищої ради правосуддя із скаргою на дії судді. Таким чином, з метою недопущення винесення упередженого рішення у справі, просить питання про відвід судді задоволити.

Представник відповідача зазначив, що мотиви відводу судді не ґрунтуються на законі, а від так у задоволенні таких слід відмовити.

Заслухавши думку сторін та дослідивши матеріали справи, суд приходить до переконання, що заяву про відвід судді слід задоволити, виходячи з наступних міркувань.

Так, статтею 36 ЦПК України визначено виключний перелік, який розширеному тлумаченню не підлягає, підстав при яких суддя не може брати участі в розгляді справи і відводиться.

Відповідно до пункту 5 частини 1 коментованої статті, суддя відводиться за наявності обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

У контексті ст.8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

У національному законодавстві відсутні будь-які розяснення щодо визначення критеріїв чи обставин, які би могли враховуватися судом при надані оцінки фактам щодо неупередженості, а саме які складові елементи повинні містити обставини, щоб можна було прийти до висновку в неупередженості суду.

У розумінні ст.3 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України «Про міжнародне приватне право», законів України, що визначають особливості розгляду окремих категорій справ, а також міжнародних договорів, згода на обовязковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до положень ст.9 Конституції України та ст.17 Закону України «Про міжнародні договори», міжнародні договори, згода на обовязковість яких дана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України. Передбачено також, що коли міжнародним договором встановлені інші права, ніж ті, що передбачені законодавством України, то застосовуються правила міжнародного договору.

Статтею 6 Конвенції «Про захист прав людини і основоположних свобод» (ратифікована Україною 17 липня 1997 року) визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

З огляду на основні засади і практику Європейського суду з прав людини, неупередженість (безсторонність) суду, відповідно до п.1 ст.6 вказаної вище Конвенції, повинна визначатися за критеріями субєктивними, при яких беруться до уваги особисті переконання і поведінка судді та обєктивними, які визначаються, серед інших аспектів, чи забезпечував суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Європейський суд стверджує, що будь-який суддя, стосовно неупередженості якого є обґрунтований сумнів, повинен заявити самовідвід.

Щодо обєктивної неупередженості, Європейський суд з прав людини у справі «Фей проти Австрії» вказав, що така полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на обєктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.

Також у рішенні від 9 листопада 2006 року у справі «Білуха проти України» щодо гарантій розгляду справи незалежним і безстороннім судом було встановлено порушення права особи на розгляд справи безстороннім судом: уряд не оспорював твердження заявниці стосовно того, що голова Артемівського міського суду, який одноособово розглядав справу заявниці у першій інстанції та чиї рішення були залишені без змін судами вищих інстанцій, просив та безоплатно отримував майно від компанії-відповідача. За цих обставин твердження заявниці щодо небезсторонності голови суду можна вважати обєктивно виправданими, незважаючи на той факт, що Артемівський міський суд задовольнив одну зі скарг заявниці. Більше того, суди вищих інстанцій, розглядаючи скарги заявниці, не взяли до уваги її скарги на упередженість судді.

Крім цього, Європейський суд з прав людини, у справі «Гаусшильдта проти ОСОБА_6» зазначив, що згідно з обєктивним критерієм, необхідно встановити, чи існують, якщо зовсім не брати до уваги особисту поведінку судді, легко зясовувані факти, які можуть ставити під сумнів його безсторонність. З цього погляду навіть виступи можуть мати певне значення. Найголовніше це довіра, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості і передусім, у разі кримінального провадження, в обвинуваченого. Отже, будь-який суддя, щодо безсторонності якого є законні підстави для побоювань, повинен дати відвід.

Таким чином, суд піддавши аналізу підстави для відводу у справі №451/368/17, вважає, що наявні обєктивні компоненти, які змушують сторону сумніватися в неупередженості суду незалежно від його поведінки, оскільки вони не залежать від волі самого суду, однак обєктивно існують, від так клопотання слід задовольнити.

Керуючись ст.ст.10,12,13,36,258-260 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання представника позивача про відвід судді Радехівського районного суду Львівської області Мулявка О.В., задовольнити.

Цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до фізичної особи підприємця ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про зобовязання усунути недоліки виконаних робіт передати у канцелярію суду для визначення складу суду відповідно о вимог ст.33 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

ГоловуючийОСОБА_7