ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-п/753/28/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" січня 2018 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Цимбал І К.

при секретарі - Кисіль Н.В

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2, про стягнення заборгованості -

ВСТАНОВИВ:

Заявник звернулась до суду з заявою, про скасування вище вказаного заочного рішення, посилаючись на те, що остання не з'явивсяв судове засідання з поважних причин, у зв'язку з тим, що не була належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи, зокрема і на судове засідання в якому було ухвалено заочне рішення, оскільки не отримала судові повістки. Крім того, заявниця не з'явилась у судове засідання у зв'язку з тим, що хворіла. Також, заявник посилається на те, що мають місце істотні обставини, які мають значення для справи.

В судовому засіданні представник заявника заяву підтримав, просив задовольнити та пояснив, що судом було ухвалене необґрунтоване рішення, оскільки не було застосовано строк позовної давності до вимог про стягнення штрафних санкцій, розрахунок заборгованості складений не вірно, позов повинен був бути залишений без розгляду, оскільки повноваження представника позивача, який звертався із позовом, не підтвердженні належним чином завіреною копією довіреності, інші докази також містяться у копіях, зокрема договори позики, які складені з порушеннями в частині не вірного визначення назви сторін угод та відсутністю підписів на першій сторінці договору позики.

Представник позивача, просив у задоволенні заяви відмовити, оскільки рішення суду є законним та обґрунтованим. Відповідач належним чином була повідомлена про час та місце розгляду справи, судові повістки, направлені рекомендованою кореспонденцією, двічі поверталися за закінченням терміну зберігання, отже відповідач навмисно не отримувала останні і це не може свідчити про неналежне повідомлення відповідача. Зазначаючи про обставини, які мають істотне значення для справи, заявник не навела у заяві будь яких відповідних обставин, а доводи представника заявника, які не зазначені у заяві про перегляд судового рішення, ґрунтуються з незгодою судового рішення в частині нарахувань, що підлягають стягненню, а не наявності самого боргу.

Вислухавши учасників справи, вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку про наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, процесуальне законодавство закріплює юридичну сукупність, за наявності всіх елементів якої заочне рішення підлягає скасуванню.

Отже, у даному випадку суд має скасувати заочне рішення, якщо відповідач не з'явився в судове засідання, в якому було ухвалено рішення і не повідомив про причини своєї неявки на нього з поважних причин та посилається на докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи. Питання щодо відзиву на даний час не є актуальним, оскільки на час розгляду справи по суті, правила щодо відзиву у цивільно - процесуальному законодавстві передбачені не були.

09.11.2017 року Дарницьким районним судом м. Києва ухвалено вище вказане заочне рішення, відповідно до якого з відповідача на користь позивача стягнуто заборгованість.

Як вбачається з матеріалів справи відповідач була двічі повідомлена про час та місце розгляду справи рекомендованою кореспонденцією за зареєстрованим місцем проживання /а.с. 26, 30 - а, 37/, проте остання поверталась до суду за закінченням терміну зберігання. Доказів того, що відповідач змінила місце поживання, а також того, що на час надходження судових повісток та судових засідань, остання не проживала за зареєстрованим місцем проживання, перебувала і іншому місці з будь яких причин, тощо суду не представлено. Зазначене свідчить про те, що відповідач навмисно не отримувала судові повістки, з метою неявки до суду. Доводи представника заявника, що не покладені в обґрунтування заяви про те, що заявник перебувала на амбулаторному лікуванні, а тому не могла повідомити про неявку, є неспроможними, оскільки як зазначено вище, такі доводи не містяться у заяві про перегляд заочного рішення, а також амбулаторне лікування не перешкоджає повідомленню суд про неможливість прибути в судове засідання, зокрема засобом телефонного зв'язку, а також стосуються виключно періоду у якому відбувалося одне судове засідання 27.09.2017 року, яке було відкладено у зв'язку з неявкою заявника /а.с. 98, 99/.

Враховуючи наведене, суд вважає, що заявник була повідомлена належним чином про час та місце розгляду справи, не з'явилась у судове засідання, зокрема у якому було ухвалено рішення та не повідомила про причини неявки без поважних причин.

Що стосується обґрунтувань викладених у заяві про перегляд заочного рішення, про наявність істотних для справи обставин, які б могли вплинути на рішення суду, то заявник у заяві не посилається на жоден доказ на підтвердження відповідних обґрунтувань. З цих підстав суд вважає, що доводи зазначені представником заявника у письмових поясненнях є неспроможними, оскільки останні не зазначені у заяві про перегляд заочного рішення, проте, незважаючи на це, суд вважає за необхідне надати оцінку таким доводам. Так, зазначаючи про неправильність нарахування, представника заявник не послався на доказ, який підтверджує зазначених аргумент, зокрема на контр розрахунок. Інші доводи заявника щодо неналежності та недопустимості доказів, а також процесуальних питань, є формальними міркуваннями заявника. Суд вважає, що в разі виконання відповідачем процесуального обов'язку щодо явки в судове засідання правові питання та права на звернення із заявою про застосування строку позовної давності могли б бути реалізовані відповідачем, проте наразі такі аргументи не є такими, що можуть бути одною з підстав для перегляду заочного рішення.

Таким чином обставини на які посилається заявник не створюють юридичну сукупність елементів, які дають підстави для скасування заочного рішення.

Керуючись ч. 1 ст. 288 ЦПК України суд, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2, про стягнення заборгованості відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий: