Справа №305/1845/17
Провадження по справі 2/305/189/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.02.2018. Рахівський районний суд Закарпатської області у складі:

головуючої судді Марусяк М.О.

секретаря судового засідання Корадіні А.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Рахів, в порядку загального позовного провадження, цивільну справу за позовомОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Позовні вимоги мотивує тим, що з відповідачем по справі зареєстрували шлюб 05 вересня 1995 року у виконкомі Великобичківської селищної ради Рахівського району Закарпатської області, про що зроблено відповідний актовий запис за №36. Від шлюбу народилося троє дітей: син ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, донька ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2 та син ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3. Через часті непорозуміння на побутовому рівні у неї з відповідачем часто виникали суперечки, внаслідок яких між ними вичерпане терпіння. У сімейних відносинах з'явилися неповага одне до одного, відсутність непорозуміння у взаємовідносинах, зникли справжні сімейні почуття. Впевнившись в тому, що сім'я розпалася остаточно, відновити її неможливо, просить шлюб укладений між нею та відповідачем - розірвати.

Всудове засідання позивач, ОСОБА_1, не з'явилася, однак у позовній заяві просила розглянути справу без її участі. На задоволенні позову наполягає з підстав зазначених у позовній заяві.

Відповідач, ОСОБА_2, в судове засідання, також не з'явився. Надав заяву, в якій просив розглянути справу без його участі. Позовні вимоги визнає, миритися не бажає. Просить шлюб розірвати.

Суд, вивчивши матеріали справи, дослідивши надані докази, приходить до висновку, що позовна заява підлягає повному задоволенню з таких підстав.

Судом встановлено, що сторони зареєстрували шлюб 05 вересня 1995 року у виконкомі Великобичківської селищної ради Рахівського району Закарпатської області, про що зроблено запис за №36.

Від шлюбу у сторін народилося троє дітей, один з яких син ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3, на день звернення з позовом до суду є неповнолітнім.

Відповідно до ст. 112 СК України суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

В роз'ясненнях Постанови Пленуму Верховного Суду України №11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» зазначено, що проголошена Конституцією України охорона сім'ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з'ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Позивач, ОСОБА_1, в позовній заяві зазначила, що миритися з відповідач, за будь-яких обставин не бажає. Відповідач, ОСОБА_2, у заяві від 07.02.2018 зазначив, що примирення із позивачем не можливе.

Таким чином, враховуючи, що шлюб ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не може бути збережений, оскільки зазначені обставини свідчать про те, що він фактично розпався, спільне життя подружжя і збереження сім'ї стало неможливим, його формальне існування обмежує особисту свободу позивача та порушує її особисті інтереси, що має істотне значення.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Позивач, ОСОБА_1, як особа, яка змінила своє прізвище при реєстрації шлюбу, у позовній заяві не зазначила про те, яке прізвище вона бажає залишити собі після розірвання шлюбу, тому суд не має можливості встановити таке.

В силу вимог ст. 115 Сімейного Кодексу України, рішення суду про розірвання шлюбу, після набранням ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення, для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Отже, копію рішення суду, після набрання ним законної сили, слід надіслати до Рахівського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Закарпатській області, для виконання.

Вимоги про відшкодування судових витрат позивачем не ставилося.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 76-81, 89, 141, 263-265, 273, 354, 355, п.15.5 Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Шлюб, між ОСОБА_2 та ОСОБА_1, зареєстрований 05 вересня 1995 року у виконкомі Великобичківської селищної ради Рахівського району Закарпатської області, про що зроблено запис за №36 - розірвати.

Відомості щодо учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4, мешканка смт. Великий Бичків, вул. Крушник, буд.26, Рахівського району, Закарпатської області, ІПН:НОМЕР_1.

Відповідач: ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_5, зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_6, ІПН: НОМЕР_2.

Судові витрати залишити за позивачем.

Копію рішення суду, після набрання ним законної сили, надіслати до Рахівського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Закарпатській області, для виконання.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті, чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до апеляційного суду Закарпатської області або через Рахівський районний суд Закарпатської області.

Головуюча: Марусяк М.О.