_________________________________________________________________________________________________________________________
Справа № 520/5735/17
Провадження № 2/520/676/18
УХВАЛА

про відмову у забезпеченні позову

08.02.2018

Київський районний суд м. Одеси в складі:

головуючого судді Гниличенко М.В.

при секретарі Цвігун А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Одесі цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до головного державного виконавця Другого Київського ВДВС ОМУЮ ОСОБА_2, ОСОБА_3, Управління державного казначейства у м.Одесі, Державного підприємства «ОСОБА_4 центр» Міністерства Юстиції України, державного нотаріусу Шостої одеської державної нотаріальної контори ОСОБА_5, третя особа - ОСОБА_6 про визнання недійсними торгів, що відбулись та акту про реалізацію нерухомого майна, свідоцтва про придбання майна з торгів, скасування реєстрації права власності,-

ВСТАНОВИВ:

18.05.2017 року ОСОБА_1 звернулась до Київського районного суду м.Одеси з позовом до головного державного виконавця Другого Київського ВДВС ОМУЮ ОСОБА_2, ОСОБА_3, Управління державного казначейства у м.Одесі, Державного підприємства «ОСОБА_4 центр» Міністерства Юстиції України, державного нотаріусу Шостої одеської державної нотаріальної контори ОСОБА_5, третя особа - ОСОБА_6 про визнання недійсними торгів, що відбулися та акту про реалізацію нерухомого майна, свідоцтва про придбання майна з торгів, у звязку з не усвідомленням особою дій внаслідок психічного здоровя, скасування реєстрації права власності.

Ухвалою судді Київського районного суду м.Одеси Васильків О.В. від 14.06.2017 року було відкрито провадження по справі.

Ухвалою судді Київського районного суду м.Одеси Васильків О.В. від 15.09.2017 року була задоволена заява представникапозивача ОСОБА_1 адвоката ОСОБА_7 про забезпечення позову та накладено арешт на нерухоме майно 56/1000 частин дачної будівлі за адресою: м. Одеса, вул. Золотий Берег, будинок № 35. Вищевказана ухвала була оскаржена в апеляційному порядку відповідачкою ОСОБА_3

Ухвалою апеляційного суду Одеської області від 16.11.2017 року ухвала Київського районного суду м.Одеси від 15.09.2017 року була скасована та вирішення питання про забезпечення позову передано на новий розгляд до того ж суду першої інстанції.

09.11.2017 року суддя Васильків О.В. заявила самовідвід та справу відповідно до автоматизованої системи документообігу було розподілено судді Гниличенко М.В.

Ухвалою судді Київського районного суду м.Одеси від 16.11.2017року прийнято до провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до головного державного виконавця Другого Київського ВДВС ОМУЮ ОСОБА_2, ОСОБА_3, Управління державного казначейства у м.Одесі, Державного підприємства «ОСОБА_4 центр» Міністерства Юстиції України, державного нотаріусу Шостої одеської державної нотаріальної контори ОСОБА_5, третя особа - ОСОБА_6 про визнання недійсними торгів, що відбулися та акту про реалізацію нерухомого майна, свідоцтва про придбання майна з торгів, у звязку з не усвідомленням особою дій внаслідок психічного здоровя, скасування реєстрації права власності, які у подальшому були уточнені.

15.09.2017 року до Київського районного суду м.Одеси надійшла заява представника позивача ОСОБА_7про забезпечення позову шляхом накладення арешту на нерухоме майно 56/1000 частин дачної будівлі за адресою: м. Одеса, вул. Золотий Берег, будинок № 35. Мотивуючи заяву тим, що у неї є інформація про те, що відповідачка має намір продати нерухоме майно, тому невжиття вказаних заходів може утруднити виконання рішення суду.

08.02.2018 року представник позивача ОСОБА_1 адвокат ОСОБА_7 до судового засідання зявилась, однак у подальшому залишила зал судового засідання, мотивуючи зайнятістю в іншому кримінальному процесі в Приморському районному суді м.Одеси, однак через канцелярію суду надала додаткове клопотання про забезпечення позову шляхом заборони відповідачу вчиняти будь-які дії, спрямовані на руйнування приміщень, а саме відрізувати кабель постачання електрики до лічильнику, відрізати трубу водопостачання у спірне приміщення: 56/1000 частин дачних будівель, розташованих у Дачно-будівельному кооперативі за адресою: м.Одеса, Золотий берег № 35, забивати вхідні двері дошками та іншими предметами, та просила розглянути за її відсутності.

Відповідач ОСОБА_3 та її представник ОСОБА_8 у судовому засіданні заперечували проти задоволення двох заяв представника позивача про забезпечення позову, мотивуючи тим, що вказані заяви є безпідставними, та слід відмовити.

24.01.2018 року відповідач ОСОБА_9 було подано заяву про застосування зустрічного забезпечення шляхом внесення на депозитний рахунок Київського районного суду м.Одеси коштів у розмірі 429130 грн.

Інші учасники справи до судового засідання не зявилися, повідомлялися належним чином, причини неявки суду невідомі.

Відповідно до ч.2 ст.149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до предявлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

В порядку ст.150 ЦПК України, видами забезпечення позову, зокрема може бути накладення арешту на майно, частина 3 цієї ж статті передбачає, що види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Відповідно до ст.153 ЦПК України суд залежно від обставин справи, пояснень сторін та доказів може призначити розгляд заяви про забезпечення позову у судовому засіданні з викликом сторін, або розглянути заяву без явки сторін, тому суд вважає, що відсутність представника позивачки ОСОБА_7 не перешкоджає розгляду заяви про забезпечення позову.

Забезпечення позову є цивільно-процесуальним заходом, що вживається судом та направлений на захист матеріально-правових інтересів позивача, що гарантують реальне виконання судового рішення. Він застосовується лише до позовів про визнання і про присудження.

Положеннями п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 № 9 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з'ясувати обсяг позовних вимог, дані про особувідповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

У вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності звязку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів.

Відповідно до п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді про забезпечення позову» позови майнового характеру дозволяється забезпечувати шляхом накладення арешту на майно або грошові кошти, що належать відповідачеві і знаходяться у нього або в інших осіб.

ОСОБА_4 довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно вбачається, що відповідачу ОСОБА_3 на праві власності належить 56/1000 частиндачної будівлі за адресою: м. Одеса, вул. Золотий Берег, будинок № 35 /а.с.68/

Суд приймає до уваги той факт, що представник позивача у додатковій заяві просить суд обрати заходи забезпечення, зокрема - шляхом заборони відповідачу вчиняти будь-які дії, спрямовані на руйнування приміщень, а саме відрізувати кабель постачання електрики до лічильнику, відрізати трубу водопостачання у спірне приміщення: 56/1000 частин дачних будівель, розташованих у Дачно-будівельному кооперативі за адресою: м.Одеса, Золотий берег № 35, забивати вхідні двері дошками та іншими предметами, - які не перебувають у правовому співвідношенні із позовними вимогами та предметом позову по справі, яка розглядається судом. Фактично є вимогами по спору власника про усунення перешкод та мають немайновий характер і вони не можуть бути забезпечені шляхом накладення арешту на майно відповідача або забороною вчиняти будь-які дії.

Представник відповідачки наполягав у судовому засіданні на тому, що позивач не є власником або користувачем спірного майна, не є зареєстрованим, не має відношення до нерухомості, а спір виник з приводу раніше виниклих боргових зобовязань.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у звязку із застосуванням відповідних заходів.

Дослідивши матеріали справи, враховуючи положення постанови №9 від 22.12.2006 року Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», та з урахуванням того, що заходи забезпечення позову, які просить вжити представник позивача, безпосередньо не стосуються предмета справи, є вимогами немайнового характеру, сама заява про забезпечення позову носить описовий характер, доводів правового обґрунтування не містить, тому суд приходить до висновку про відсутність підстав для накладення арешту та заборони вчиняти певні дії. У зв'язку із чим, суд вважає, що заяви представника позивача про забезпечення позову та заборони вчиняти певні дії не підлягають задоволенню, так як необґрунтовані та не доведені, відсутній звязок між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги

Відповідно до ст.154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулась з заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову /зустрічне забезпечення/. Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову, оскільки суд відмовляє позивачу у забезпеченні позову, то відмовляє і у задоволенні вирішення питання зустрічного забезпечення, оскільки це є недоцільним.

Керуючись ст. ст. 149,150,153,154, 258-260,353 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката ОСОБА_7 про забезпечення позову шляхом накладення арешту на нерухоме майно 56/1000 частин дачної будівлі за адресою: м. Одеса, вул. Золотий Берег, будинок № 35, що належить на праві приватної власності ОСОБА_3 - відмовити.

У задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката ОСОБА_7 про забезпечення позову шляхом заборони відповідачу вчиняти будь-які дії, спрямовані на руйнування приміщень, а саме відрізувати кабель постачання електрики до лічильнику, відрізати трубу водопостачання у спірне приміщення: 56/1000 частин дачних будівель, розташованих у Дачно-будівельному кооперативі за адресою: м.Одеса, Золотий берег № 35, забивати вхідні двері дошками та іншими предметами відмовити.

У задоволенні клопотання представника ОСОБА_3 ОСОБА_8 про застосування зустрічного забезпечення шляхом внесення на депозитний рахунок Київського районного суду м.Одеси коштів у розмірі 429130 грн. відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Одеської області через Київський районний суд м. Одеси шляхом подачі апеляційної скарги в 15-денний строк з дня отримання копії цієї ухвали.

Суддя Гниличенко М. В.