Пров. №2/766/1192/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.01.2018

Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

головуючий суддя Гаврилов Д.В.,

секретар Рєпа А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування за законом,

в с т а н о в и в:

Позивач звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 в якому просила визнати за нею право власності на квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_3, померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 року.

Позовні вимоги мотивовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_3 року померла матір позивача ОСОБА_3 Після її смерті відкрилась спадщина на квартиру АДРЕСА_2. У встановлений шестимісячний строк позивач звернулась з відповідною заявою про прийняття спадщини до Другої Херсонської державної нотаріальної контори. Спадкове майно було придбано померлою як членом кооперативу. Іншим спадкоємцем є брат позивача ОСОБА_2, який відмовився від прийняття спадщини на користь ОСОБА_1 Рішенням Херсонського міського суду Херсонської області від 25.11.2016 року встановлено, що позивач є донькою ОСОБА_3 За життя мати позивача не оформила правовстановлюючий документ на право власності на спадкове майно, в зв'язку з чим позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину з підстав ненадання документів, що підтверджують право власності на квартиру.

Позивач в судове засідання не прибула, подала заяву в якій просила розглянути справу без її участі, позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила їх задовольнити.

Відповідач в судове засідання не з'явився, подав заяву в якій позовні вимоги визнав в повному обсязі, проти задоволення позову не заперечував.

Представник третьої особи в судове засідання не з'явився, подав заяву про розгляд справи без його участі.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що згідно рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 25.11.2016 року встановлено факт, що ОСОБА_1 є донькою ОСОБА_3.

Відповідно до свідоцтва про смерть ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 року.

Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина на квартиру АДРЕСА_2.

Спадкоємцями за законом після померлої ОСОБА_3 є її діти ОСОБА_1В та ОСОБА_2

ОСОБА_2 відмовився від прийняття спадщини на користь ОСОБА_1, подавши до Другої Херсонської державної нотаріальної контори відповідну заяву.

ОСОБА_1 прийняла спадщину після смерті своєї матері, подавши відповідну заяву до Другої Херсонської державної нотаріальної контори.

Постановою Другої Херсонської державної нотаріальної контори від 05.05.2017 року відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої ОСОБА_3, в зв'язку з ненаданням спадкоємцем правовстановлюючого документа на спадкове майно.

Виконавчим комітетом Херсонської міської ради народних депутатів 26.03.1987 року видано ОСОБА_3, як члену ЖБК "Весна" ордер на право зайняття квартири АДРЕСА_3.

Відповідно до довідки виданої Житлово-експлуатаційним об'єднанням житлово-будівельних кооперативів "Дніпровець" балансова вартість квартири виплачена повністю.

За життя ОСОБА_4 не отримала свідоцтво про право власності на квартиру і не здійснила державну реєстрацію права власності.

Як передбачено ст. 328 ЦК України,право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Згідно з вимогами гл.7 Закону України "Про нотаріат" та відповідною інструкцією (п.216) нотаріус має право видати свідоцтво про право на спадщину нерухоме майно лише за умови пред'явлення спадкоємцями правовстановлюючого документа про належність цього майна спадкодавцеві та витягу з Реєстру прав власності на нерухоме майно (за винятком земельної ділянки), тобто за умови, якщо право власності спадкодавця на це нерухоме майно зареєстроване за його життя. Отже, враховуючи випадки коли спадкодавець за життя не оформив право власності та/або не забезпечив його державної реєстрації, це стає перешкодою для оформлення права на спадщину в загальному порядку.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків спадщини від фізичної особи , яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ч. 3 ст. 1223 ЦК України право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Статтею 1217 ЦК України встановлено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно зі ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Частиною 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до положень ч. 3 цієї стаття спадкоємець, який постійно проживав із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого, статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Відповідно до роз'яснень наданих у п. 23 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування" у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Згідно вимог ч. 3 ст. 384 ЦК України у разі викупу квартири член житлово-будівельного (житлового) кооперативу стає її власником.

Пунктом 5-1 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про практику застосування судами законодавства про житлово-будівельні кооперативи" № 9 від 18.09.1987 року судам роз'яснено, що згідно із ст.15 ЗУ "Про власність" член ЖБК, який повністю вніс свій пайовий внесок за квартиру, надану йому в користування, набуває право власності на квартиру і вправі розпоряджатись нею на свій розсуд - продавати, заповідати, обмінювати, в тому числі на інше жиле приміщення у будинку державного або громадського житлового фонду чи іншого ЖБК, на жилий будинок (частину будинку), що належить громадянину на праві власності і вчиняти відносно неї інші угоди, що не заборонені законом.

Таким чином, згідно вимог законодавства, діючого на момент існування спірних правовідносин, право власності на кооперативну квартиру виникало з моменту виплати паю і не вимагало державної реєстрації. При цьому суд вважає, що належними та допустимими доказами було доведено те, що, ОСОБА_1, прийнявши спадщину після смерті ОСОБА_3, позбавлена можливості належним чином оформити право власності на спадкове майно.

На підставі викладеного, суд вважає доведеним, що позивач є єдиним спадкоємцем за законом, яка прийняла спадщину, а отже має право на спадкування і визнання за нею права власності на спадкове майно, що в свою чергу не порушить права інших осіб, а тому позов підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 182,328, 1216-1218, 1223, 1261, 1268 ЦК України, 259, 263, 264, 265, 273, 293, 315 ЦПК України, суд

в и р і ш и в:

Позов задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, місце проживання: АДРЕСА_2, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1, право власності на квартиру АДРЕСА_1, в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_3, померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 року.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Херсонської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СуддяД. В. Гаврилов