Справа № 500/632/18
Провадження № 2/500/1501/18
У х в а л а

12 лютого 2018 року Суддя Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області Адамов А.С., розглянувши позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю «Злагода» до ОСОБА_1, селянського (фермерського) господарства «Ніколенко Ігор Степанович» про визнання договору недійсним та стягнення збитків,

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшла позовна заява ТОВ«Злагода» до ОСОБА_1, селянського (фермерського) господарства «Ніколенко Ігор Степанович» про визнання договору недійсним та стягнення збитків, в якій позивач просить: визнати недійсним договір оренди від 25.03.2017 року, укладеного між Селянським (фермерським) господарством «Ніколенко Ігор Степанович» та ОСОБА_1 щодо оренди земельної ділянки площею 3,5674 га, кадастровий номер :01:001:0091; стягнути солідарно з відповідачів на користь ТОВ «Злагода» 74202 грн., а саме: понесені збитки у розмірі 48971 грн. та недотриманий дохід в розмірі 25231 грн.; судові витрати покласти на відповідачів.

Дослідивши матеріали позовної заяви, проаналізувавши положення чинного законодавства, суддя дійшов наступного.

Відповідно ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи. Позовна заява повинна містити:1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв'язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов'язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв'язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав. Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору. У разі пред'явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення. У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Відповідно ч.ч. 3, 4 ст. 177 ЦПК України, у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо. До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, в позовній заяві позивачем вказана ціна позову 74202 грн., але не сплачений судовий збір. У позовних вимог позивач просить судові витрати покласти на відповідачів та документальне підтвердження своїх судових витрат надасть не пізніше пяти днів після ухвалення рішення суду (ч. 8 ст. 141). Також, позивачем подана заява про відстрочення судових витрат, в якій позивач просить відстрочити сплату судового збору у розмірі 1762 грн. до ухвалення судового рішення у даній справі, посилаючись на неможливість сплати зазначеної суми станом на момент подання позову у зв'язку зі скрутним фінансовим станом та розглядом чисельних кримінальних проваджень за заявами ТОВ «Злагода» про вчинення кримінальних правопорушень відносно товариства, про що в підтвердження надає відповідь Ізмаїльської ОДПІ ГУ ДФС в Одеській області від 16.01.2018р., довідки з банків про відсутність грошових коштів на розрахункових рахунках підприємства, витяги з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Вирішуючи питання про відстрочення сплати позивачем судового збору суд керується вимогами ч. 1 ст. 136 ЦПК України, згідно яким суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З наведених вимог ч. 1 ст. 136 ЦПК України випливає, що підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору може бути врахування судом майнового стану сторони. Позивачем же не надано суду достатніх доказів, які свідчили би про дійсний майновий стан позивача та неможливість сплати судового збору.

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пп. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, судовий збір складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до пп. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, судовий збір складає 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Згідно ст. 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» встановлений розмір для працездатних осіб з 1 січня - 1762 грн.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Тобто, статтею 8 Закону України «Про судовий збір» визначені умови для відстрочення або розстрочення сплати судового збору тільки для фізичних осіб.

Таким чином, заява ТОВ «Злагода» про відстрочення судових витрат не підлягає задоволенню, а предявлена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки: позивачем не вказана дата подання позову та не сплачений судовий збір в розмірі встановленому ч. 2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», що складає 1762 грн. за кожну вимогу окремо (ціна позову 74202 грн., 1,5 % від ціни позову 1113,03 грн., що є меншим 1762 грн., тобто за вимогу майнового характеру 1762 грн., та за вимогу немайнового характеру 1762 грн.).

Позивачу необхідно сплатити судовий збір на розрахунковий рахунок отримувача 0014, отримувач коштів - УДКСУ в Ізмаїльському районі, м. Ізмаїл, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37977316 , Банк отримувача - ГУДКСУ в Одеській області, Код банку отримувача (МФО) -828011, Код класифікації доходів бюджету 22030101.

На думку суду, в даному випадку покладення на позивача обовязку щодо сплати судового збору в зазначеному розмірі не є непомірним для нього та не може вважатися обмеженням доступу до правосуддя. Вказаний висновок можна зробити, зокрема, з аналізу витрат, що здійснювалися позивачем протягом 2017р. на здійснення власної господарської діяльності,та з того, що ТОВ «Злагода» є функціонуючим підприємством, яке здійснює господарську діяльність, про що зазначає сам позивач у позовній заяві.

Відповідно до ч.1, ч. 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Розяснити позивачу, що в випадку не усунення недоліків у встановлений строк позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Керуючись ст.ст. 175. 177, 185 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви товариства з обмеженою відповідальністю «Злагода» про відстрочення судових витрат відмовити.

Позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю «Злагода» до ОСОБА_1, селянського (фермерського) господарства «Ніколенко Ігор Степанович» про визнання договору недійсним та стягнення збитків залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали направити позивачу та розяснити, що інакше заява буде вважатись неподаною та повернута йому.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_2