Справа № 367/5934/17
Провадження № 2/367/71/2018
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 січня 2018 року Ірпінський міський суд Київської області в складі:

головуючого судді Карабаза Н.Ф.,

при секретарі Когут К.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Ірпінь цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Ірпінської міської ради Київської області, ОСОБА_3 територіального Управління юстиції у Київській області про визнання недійсним договору та скасування рішення про державну реєстрацію на нерухоме майно, -

в с т а н о в и в :

До Ірпінського міського суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Ірпінської міської ради Київської області, ОСОБА_3 територіального Управління юстиції у Київській області про визнання недійсним договору та скасування рішення про державну реєстрацію на нерухоме майно.

В судому засіданні представником відповідача ОСОБА_4 було заявлено клопотання про залишення позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Ірпінської міської ради Київської області, ОСОБА_3 територіального Управління юстиції у Київській області про визнання недійсним договору та скасування рішення про державну реєстрацію на нерухоме майно без розгляду, оскільки, представник позивача у своїй заяві стверджує, що під час його ознайомлення з матеріалами справи 367/7445/16-ц Ірпінського міського суду Київської області за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 предметом якого є безпідставне отримання попередньої оплати (авансу) та користування чужими безпідставно отриманими грошовими коштами, йому стало відомо (ОСОБА_5 - далі по тексту - представник позивача, ОСОБА_5О.), що на підставі договорів доручення відбулась державна реєстрація продаж квартир № 9, 10, 11, 12, та нежитлового приміщення № 15 в будинку №32 по вул. Котляревського в місті Ірпені Київської області, де власником цих приміщень значиться відповідач 1. Відповідне також підтверджується Інформаційною довідкою з Реєстру речових прав на нерухоме майно 03.02.17 р. По-перше, в матеріалах справи 367/7445/16-ц Ірпінського міського суду Київської області за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 не йдеться про договори доручення, а також вказана справа жодним чином не стосується договорів доручення будівництва вище вказаних квартир та приміщень. По справі №367/7445/16-ц вирішується спір про повернення боргу за розписками. По-друге, не має ніякого значення коли про щось довідався представник позивача, ОСОБА_5, тому що важливо, що знав, робив, та підписував, чи реєстрував сам позивач у справі. А саме позивач (ОСОБА_1Б.) укладав договори доручення будівництва, підписував документи, заяви, та знаходився, разом з відповідачем 1, в один і той же час, в одному і тому ж місці, де проходила державна реєстрація майна, також свідком події був ОСОБА_6 (код. НОМЕР_1), який також проводив державну реєстрацію права власності на нерухоме майно, розташованого за адресою: АДРЕСА_1, на своє імя, по такому ж, договору доручення будівництва, як і у ОСОБА_2, і також особисто підписаному ОСОБА_1

Також зазначає, що ознайомившись зі змістом позовної заяви ОСОБА_1, вважає, що заявлені вимоги позивача є безпідставними, необгрунтованими, надуманими та такими, що не підлягають задоволенню. Крім того, представник позивача надав довідку нібито про відсутність судових рішень з приводу розгляду вказаного спору між тими самими сторонами, про той же предмет з тих же самих підстав, що не відповідає дійсності. Перелік, вже розглянутих, судових справ ідентичних за змістом, вимогами, обставинам, поданих в суди ОСОБА_1, де йому відмовлено з різних підстав: Ухвалою Київський окружний адміністративний суд №810/4259/16 від 23.12.2016 року «...20 грудня 2016р. до Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Ірпінської міської ради Київської області, ОСОБА_3 територіального управління юстиції у Київській області, третя особа: ОСОБА_2 про визнання протиправними рішень про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, зобов'язання вчинити певні дії. 22 грудня 2016 р. представником ОСОБА_1 було подано до суду клопотання про відкликання позовної заяви (вх. № 19349/16). Відповідно до вимог п. 2 ч. 3 ст. 108 КАС України позовна заява повертається позивачеві, зокрема, якщо позивач до відкриття провадження в адміністративній справі подав заяву про її відкликання...». Ухвалою Київський окружний адміністративний суд № 810/4325/16 від 16.02.2017 року «...До суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Ірпінської міської ради Київської області, ГТУ юстиції у Київській області, третя особа: ОСОБА_2 про визнання протиправними та скасування рішень та зобов'язання вчинити дії. Ухвалою суду від 29.12.2016 року позовну заяву було залишено без руху, визначено спосіб та встановлено строк для усунення її недоліків до 15.02.2017року. 10.02.2017 р., від представника позивача до суду надійшла письмова заява про відкликання позову. Дослідивши клопотання суд дійшов висновку, що воно підлягає задоволенню з урахуванням наявного у позивача диспозитивного права. Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 108 КАСУ, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач до відкриття провадження в адміністративній справі подав заяву про її відкликання...». Ухвалою Ірпінський суд Київської області № 367/1851/17 від 23.03.2017 року «...Вивчивши матеріали цивільної справи, суд вважає за необхідне відмовити заявнику у відкритті провадження у справі, поскільки судом було встановлено, що в провадженні судді Ірпінського міського суду Карабази Н.Ф. перебуває аналогічна справа, яка призначена до розгляду...». Ухвалою Ірпінський суд Київської області № 367/1091/17 від 15.05.2017 року «...Позовну заяву ОСОБА_1 до Ірпінської міської ради Київської області, ОСОБА_3 територіального управління юстиції у Київській області, третя особа: ОСОБА_2 про визнання незаконним та скасування рішення про державну реєстрацію на нерухоме майно - залишити без розгляду...». Ухвалою Ірпінського міського суду № 367/3724/17 від 07.06.2017 року «...як вбачається зі змісту позовної заяви, позивач оскаржує дії та рішення державного реєстратора Управляння державної реєстрації ОСОБА_3 територіального управління юстиції у Київській області, у звязку з чим просить визнати незаконним та скасувати рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 02.12.2014 р. на квартири 9,10,11,12 по вул. Котляревського 32 в м. Ірпені Київської області. Стороною по вказаній справі є субєкт, який здійснює владні управлінські функції на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень (повноважень держави), тобто між сторонами по справі існує публічно-правовий спір, який повинен розглядатись в порядку адміністративного судочинства...». Представнику позивача достовірно відомо, що ЦПК України та КАС України забороняють обєднання в одне провадження кількох вимог, які належить розглядати в порядку різного судочинства. А позовна заява ОСОБА_1 подана його представником ОСОБА_5 містить вимоги, які повинні розглядатися як в цивільному судочинстві, так і вимоги, які підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства. При цьому, єдиною метою подання всіх цих безпідставних позовів є спроба зупинити провадження по справі № 367/7976/16-ц, про що вже подана відповідна заява судді Ірпінського міського суду Київської області Саранюк Л.П., яка розглядає справу № 367/7976/16-ц.

Представник позивача ОСОБА_1 ОСОБА_5 просив відмовити в задоволенні клопотання.

Представник відповідача ОСОБА_3 територіального Управління юстиції у Київській області - ОСОБА_7 щодо задоволення клопотання поклався на розсуд суду.

Відповідач ОСОБА_2 підтримав свого представника.

Дослідивши матеріали справи та клопотання про залишення позовної заяви без розгляду з додатками надані відповідачем, суд прийшов до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч. 2 ст. 44 ЦПК України залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема:

1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення;

2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями;

3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер;

4) необґрунтоване або штучне обєднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою;

5) укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.

Відповідно до ч. 3 ст. 44 ЦПК України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Відповідно до ч. 4 ст. 44 ЦПК України суд зобовязаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

В силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов'язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Ковенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України".

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Таким чином, позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Ірпінської міської ради Київської області, ОСОБА_3 територіального Управління юстиції у Київській області про визнання недійсним договору та скасування рішення про державну реєстрацію на нерухоме майно слід залишити без розгляду, оскільки, позивач допустив зловживання процесуальними правами.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 44, 352 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Ірпінської міської ради Київської області, ОСОБА_3 територіального Управління юстиції у Київській області про визнання недійсним договору та скасування рішення про державну реєстрацію на нерухоме майно - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до апеляційного суду Київської області апеляційної скарги.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - https://court.gov.ua/sud1013/ та в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням - http://reyestr.court.gov.ua.

Суддя Н.Ф. Карабаза