Справа № 502/1481/18
УХВАЛА

02 листопада 2018 року м. Кілія

Кілійський районний суд Одеської області

у складі:

головуючого судді Масленикова О.А.

за участю:

секретаря судового засідання Скрипкіної А.Ю.

представника позивача ОСОБА_1

відповідача ОСОБА_2 (ОСОБА_3Я.)

представника позивача ОСОБА_4

розглянувши в підготовчому судовому засіданні в залі суду клопотання відповідача

про залишення без руху позовної заяви у справі за позовом

ОСОБА_5

до

ОСОБА_2,

ОСОБА_6

про

визнання недійсною довіреності, витребування нерухомого майна та

скасування державної реєстрації права власності

В С Т А Н О В И В:

Після відкриття провадження у справі за відповідним позовом, до суду 02.11.2018 р. надійшло клопотання відповідача ОСОБА_2, відповідно до якого вона просить винести ухвалу про залишення позовної заяви ОСОБА_5 без руху, оскільки до неї не додано жодного документа, який визначає вартість спірного нерухомого майна, а позивачем сплачено судовий збір у сумі 98 277 гривень, тобто 1% до ціни заявленого позову. Крім того, не сплачено судовий збір за дві позовні вимоги на загальну суму 1409,6 гривень. Вказані недоліки позову залишились поза увагою суду при вирішенні питання про відкриття провадження у справі.

В судовому засіданні відповідач та представник відповідача підтримали відповідне клопотання.

Представник позивача в судовому засіданні пояснив, що позивач при визначенні ціни позову у сумі 98277 гривень виходив з ціни продажу спірної квартири відповідачу ОСОБА_6 Дійсна вартість спірної квартири може бути визначена лише після витребування в ході розгляду справи відповідного договору від нотаріуса, який здійснив його посвідчення. Проти доплати судового збору додатково за дві позовні вимоги він не заперечує.

Заслухавши заявлене клопотання та думку інших учасників судового процесу, проаналізувавши відповідні положення законодавства, суд приходить до наступних висновків:

Як зазначено в п.п. 2 та 10 ч. 1 ст. 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається - вартістю майна, а у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Відповідно до ч. 2 ст. 176 ЦПК України якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент предявлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Враховуючи, що на момент предявлення позову ОСОБА_5 встановити дійсну (ринкову) вартість спірного майна було неможливо, що вбачається з наданих в судовому засіданні пояснень представником позивача, визначення розміру судового збору за відповідну майнову вимогу буде здійснено при вирішенні справи.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як зазначено в ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з положеннями ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2018 рік» - з 1 січня 2018 року розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу становить 1762 гривні.

Враховуючи наведені положення законодавства суд приходить до висновку,що в порушення ч. 4 ст. 177 ЦПК України позивачем до позовної заяви не додано документ, що п ідтверджує сплату судового збору у встановленому розмірі, оскільки він мав додатково сплатити 1409,60 гривень за дві позовні вимоги немайнового характеру.

Відповідно до ч. 11 ст. 187 ЦПК України, суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пять днів з дня вручення позивачу ухвали.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 176, 177, ч. 11 ст. 187 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Клопотання відповідача задовольнити.

Позовну заяву ОСОБА_5 до ОСОБА_2, ОСОБА_6 про визнання недійсною довіреності, витребування нерухомого майна та скасування державної реєстрації права власності залишити без руху.

Надати позивачу строк 5 днів з дня вручення копії даної ухвали для усунення недоліків позовної заяви, зазначених в ухвалі суду.

Розяснити позивачу положення ч. 12 ст. 187 ЦПК України згідно яких якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк встановлений судом, суд продовжує розгляді справи.

Відповідно до положень ч. 13 ст. 187 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кілійського районного суду ОСОБА_7