1Справа № 335/9138/18 2/335/2286/2018
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
31 жовтня 2018 року м. Запоріжжя
Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя у складі головуючого судді Ходька В.М., за участі секретаря судового засідання Якимової О.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, про визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням, за відсутності учасників справи, -
ОСОБА_1 звернувся до суду з вищевказаним позовом, в якому просить визнати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, такими, що втратили право користування житловим приміщенням, а саме квартирою № 76 за адресою: м. Запоріжжя, вул. 12 квітня, буд. 78. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач є квартиронаймачем квартири № 76, що знаходиться за адресою: м. Запоріжжя, вул. 12 квітня, буд. 78, з ним за цією адресою проживали його дружина ОСОБА_2 та син ОСОБА_3, які з 2010 року виїхали до іншого місця проживання, яке позивачу невідомо. З 12.03.2010 року відповідачі в зазначеній квартирі не проживали не зявлялись, з квартири виписались. При зверненні із заявою про приватизацію вказаної квартири позивачу було зазначено про необхідність отримання згоди на здійснення приватизації від ОСОБА_2 та ОСОБА_3. У звязку із тим, що отримати згоду не має можливості через відсутність засобів звязку із відповідачами, та оскільки вони втратили право користування вказаним житловим приміщенням через відсутність за місцем проживання понад один рік, позивач звернувся з позовом до суду.
Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 05.09.2018 року справу прийнято до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, призначено розгляд справи на 04.10.2018 року, в якому оголошувалась перерва за клопотанням позивача для надання додаткових письмових пояснень до 31.10.2018 року. В судовому засіданні 04.10.2018 року, суд за згодою позивача постановив ухвалу про заочний розгляд справи, яка була занесена до протоколу судового засідання.
Учасники справи в останнє судове засідання не з'явились, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, від відповідачів відзиву на позов, заяв про розгляд справи за їх відсутності не надходило, позивач надав заяву про розгляд справи за його відсутності, де також не заперечує проти розгляду справи без технічної фіксації. За таких обставин, суд вважає можливим провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення за відсутності учасників справи, на підставі доказів, які є в матеріалах справи, без фіксування судового засідання технічними засобами, що відповідає положенню ч.2 ст.247, ч.1 ст.280 ЦПК України.
Судом встановлені наступні факти і відповідні їм правовідносини.
На підставі рішення міськвиконкому Запорізької міської ради № 305/20 від 24.06.2016 ОСОБА_1 був виданий ордер № 262 від 07.07.2016 на житлове приміщення загальною площею 66,80 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1, м. Запоріжжя, на сім'ю з 3-х осіб, в тому числі: дружина ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3 та син ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_4 (а.с.6).
За відомостями Департаменту реєстраційних послуг Запорізької міської ради місце проживання ОСОБА_1 зареєстроване за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_5 з 12.03.2009 року по теперішній час, в той же час інформації про реєстрацію місця проживання ОСОБА_2 та ОСОБА_3 за вказаною адресою відсутня (а.с.7, 15).
Згідно із довідкою ОСББ «12 квітня» від 24.07.2018 року позивач з 2010 року по теперішній час фактично проживає один за адресою: АДРЕСА_2 (а.с.8).
Допитані в судовому засіданні свідки ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, які також проживають у вказаному будинку та добре знайомі із самим позивачем та членами його родини, повідомили, що відповідачі ОСОБА_7 і ОСОБА_3 десь біля 3-4 років тому виїхали з помешкання за адресою: АДРЕСА_2, і відповідач фактично там проживає один.
Виходячи з досліджених доказів суд вважає, що позивачем доведено факт відсутності відповідачів за адресою: АДРЕСА_2 більше ніж шість місяців.
За змістом ст.ст.58, 61, 64 Житлового кодексу Української РСР на підставі рішення про надання жилого приміщення в будинку державного або громадського житлового фонду виконавчий комітет районної, міської, районної в місті, селищної, сільської Ради народних депутатів видає громадянинові ордер, який є єдиною підставою для вселення в надане жиле приміщення. Користування жилим приміщенням у будинках державного і громадського житлового фонду здійснюється відповідно до договору найму жилого приміщення. Договір найму жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду укладається в письмовій формі на підставі ордера на жиле приміщення між наймодавцем - житлово-експлуатаційною організацією (а в разі її відсутності - відповідним підприємством, установою, організацією) і наймачем - громадянином, на ім'я якого видано ордер.
Члени сім'ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов'язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім'ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов'язаннями, що випливають із зазначеного договору. До членів сім'ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки.
Статтями 71, 72 Житлового кодексу Української РСР встановлено, що при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім'ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців. Визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.
Відповідно до ч. 2 ст. 107 ЖК України у разі вибуття наймача та членів його сім'ї на постійне проживання до іншого населеного пункту або в інше жиле приміщення в тому ж населеному пункті договір найму жилого приміщення вважається розірваним з дня вибуття. Якщо з жилого приміщення вибуває не вся сім'я, то договір найму жилого приміщення не розривається, а член сім'ї, який вибув, втрачає право користування цим жилим приміщенням з дня вибуття.
Згідно зі ст.ст.12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється виключно на засадах змагальності сторін, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог та на підставі доказів поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору, доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях.
Приймаючи до уваги, що відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 згідно ордеру на житлове приміщення № 262 від 07.07.2016 як члени сім'ї ОСОБА_1 отримали у користування житлове приміщення квартиру №76 за адресою: Запорізька область, м. Запоріжжя, вул.12 квітня, буд.78, проте були відсутні за вказаною адресою більше ніж шість місяців, про поважність своєї відсутності не повідомили, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги про визнання їх такими, що втратили право користування житловим приміщенням є обґрунтованими та підлягають задоволенню у повному обсязі.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.12, 13, 76-81, 223, 259, 263-265, 268, 280-282, 354 ЦПК України, ст.ст.71, 72, 107 ЖК Української РСР, суд
Позов ОСОБА_1 задовольнити.
Визнати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, такими, що втратили право користування житловим приміщенням, а саме квартирою №76 за адресою: Запорізька область, м. Запоріжжя, вул.12 квітня, буд.78.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення до апеляційного суду Запорізької області через суд першої інстанції Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя, який ухвалив оскаржуване рішення, шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Повне судове рішення складено 31 жовтня 2018 року.
Суддя В.М. Ходько