Суддя Глібко О. В.
Справа № 644/7770/17
Провадження № 2/644/178/18
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
14 лютого 2018 року Орджонікідзевський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді Глібко О.В.,
при секретарі Шпиця Л.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
Позивач звернувся з позовом до суду до відповідачки та просив розірвати їх шлюб, зареєстрований 15 травня 1992 року у Московському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 632, з посиланням на те, що сімя фактично розпалася.
05.12.2017 року судом було надіслано запит до відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУ ДМС України в Харківській області щодо реєстрації місця проживання відповідача по справі.
Згідно відповіді відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУ ДМС України в Харківській області від 12.12.2017 року ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрована за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, б. 33, кв. 16 з 17.03.2007 року.
Ухвалою суду від 12.01.2018 року провадження у справі було відкрито та призначено до судового розгляду.
Позивач в судове засідання надала заяву з проханням розглядати справу без його участі, підтримував позовні вимоги в повному обсязі.
Відповідачка у судове засідання не прибула, про час та місце розгляду справи повідомлялась своєчасно та належним чином, причини не явки суду не повідомила.
Відповідно до положень ч. 7 ст. 128 ЦПК України, судову повістку відповідачці було надіслано за адресою її місця проживання, зареєстрованою у встановленому законом порядку.
Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у звязку із неявкою у судове засідання учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що шлюб необхідно розірвати, виходячи з наступного…
Відповідно до ч. 1 ст. 109 СК України, подружжя, яке має дітей, має право подати до суду заяву про розірвання шлюбу разом із письмовим договором про те, з ким із них будуть проживати діти, яку участь у забезпеченні умов їхнього життя братиме той з батьків, хто буде проживати окремо, а також про умови здійснення ним права на особисте виховання дітей.
Згідно ч. 4 ст. 109 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права, а також права їхніх дітей.
Судом встановлено, що з 2014 року шлюбні стосунки між сторонами не підтримуються, спільне господарство не ведеться. Головною причиною в розпаді сімї є той факт, що сторони втратили один до одного почуття любові, в сімї виникали сварки з різних побутових причин, що призвело до непорозуміння та не бажання підтримувати в подальшому сімейні відносини.
Від даного шлюбу сторони неповнолітніх дітей не мають.
Спір про розподіл майна між сторонами відсутній.
Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Так як подальше сумісне проживання сторін і збереження їх шлюбу буде суперечити інтересам сторін, суд вважає, що шлюб необхідно розірвати.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 82, 247, 263-265 ЦПК України, ст.ст. 109, 112 Сімейного кодексу України, суд
Розірвати шлюб між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3 (місце проживання за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4, паспорт серії МН № 462830), і ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_5 (місце реєстрації проживання: ІНФОРМАЦІЯ_2, б. 33, кв.16, інші відомості суду не відомі).
Шлюб їх був зареєстрований 15 травня 1992 року у Московському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 632.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до апеляційного суду Харківської області.
У відповідності до п. 15.5 ч.1 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціювання Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Повний текст судового рішення складено 14.02.2018 року.
Суддя: О.В. Глібко