Справа № 367/5547/17
Провадження по справі № 2/367/110/2018
ІРПІНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

з а о ч н е

23 січня 2018 року Ірпінський міський суд Київської області в складі:

головуючої судді Саранюк Л.П.,

при секретарі Кузнецовій К.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Ірпінського міського суду Київської області при судовому розгляді цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення матеріальної шкоди,-

в с т а н о в и в :

Позивач звернулася до суду з даним позовом, мотивуючи свої вимоги, що ОСОБА_2 (далі Відповідач) її знайомий, який за професією є будівельником.

Позивач зазначає, що у 2016 році вона розпочала капітальний ремонт своєї квартири за адресою: АДРЕСА_1. Відповідач запропонував їй свої послуги. Оглянувши квартиру, надав обєм робіт та ціну за роботу і будівельні матеріали. Позивач погодилась. Відповідач приступив до ремонтних робіт (побудови кімнати) в квартирі позивача. Починаючи з 18.11.2016 року позивач надавала відповідачу кошти на будівельні матеріали та за виконану роботу. Всього надала 12 900 гривень та 2 600 американських доларів США.

Позивач вказує, що відповідач до кінця роботу не виконав, а тому вона стала вимагати від нього повернути кошти за невиконану роботу. З цього приводу позивач навіть звернулась з заявою до поліції м. Ірпеня. Відповідач повернув позивачу залишок коштів.

Позивач стверджує, що 26-27 липня 2017 року на території м. Буча, Київської області був ливень. Через неякісні роботи на даху будинку до квартири позивача стала поступати вода, яка стікала по стелі та стінам, що спричинила матеріальну шкоду: були пошкоджені нові стіни з гіпсокартону, нові шпалери, електрика. На даний час в квартирі сирість та на стінах став зявилятись грибок.

З метою фіксації обєму завданої шкоди позивач звернулась до депутата свого округу. Як вбачається з акту депутата, який був складений 02.08.2017 року, було виявлено вологі плями на стелі, на підлозі великі калюжі води та було очевидно, що причиною протікання даху є неякісне виконання будівельних робіт відповідачем.

На сьогоднішній день сума матеріального збитку складає 34 051 гривень. Відповідач погодився з сумою матеріального збитку, про що свідчить розписка написана 02.08.2017 року. Позивач з відповідачем домовились, що вказану суму збитку відповідач буде повертати їй 15 числа кожного місяця, починаючи з серпня 2017 року по грудень 2017 року включно по 6 810,20 гривень.

Однак вже після 15 серпня 2017 року звернення позивача з проханням погасити заборгованість відповідач проігнорував та з його поведінки вона зрозуміла, що останній не бажає виплачувати їй спричинену матеріальну шкоду.

Позивач зазначає, що через неякісне виконання робіт відповідачем вона була змушена шукати кошти на відновлення попереднього стану квартири, у якій проживає з родиною і на даний час, потрапила в боргову залежність від кредиторів, що постійно тримає її в нервовому напруженні, негативно відображається на мікрокліматі родини та значно ускладнює вирішення багатьох побутових проблем. Зявились негативні психоемоційні почуття самозвинувачення та зниження самоцінності для родини, порушення душевної рівноваги, необхідність психологічної перебудови, незручності та обмеження в можливостях як своїх, так і всієї родини.

У звязку з вищевикладеним просить суд стягнути з відповідача на її користь матеріальну шкоду у розмірі 34 051,00 грн., втрати від інфляції 3 780,29 грн., а всього матеріальну шкоду у розмірі 37 831,29 грн., моральну шкоду в розмірі 10 000,00 грн., судові витрати та витрати за юридичну допомогу.

В судове засідання позивач не зявилась, про час та місце розгляду повідомлялась належним чином. До суду від позивача надійшла заява про розгляд справи без її участі, позов підтримує у повному обсязі та просить його задовольнити.

Відповідач в судове засідання не зявився, про час, місце та дату розгляду справи повідомлявся належним чином, а тому відповідно до вимог ст. 280 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу без його участі та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.

Суд, дослідивши письмові докази по справі, вважає позов таким, що підлягає до часткового задоволення з наступних підстав.

Так, судом встановлено, що згідно з витягом з Єдиного державного демографічного реєстру щодо реєстрації місця проживання № 3215- ОСОБА_1 зареєстрована та проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1.

У відповідності до Акту депутата Бучанської міської ради від 02.08.2017 встановлено, що наявні вологі плями на стелі, а на підлозі під ними великі калюжі води. Зявились вони в дощову погоду. Це означає, що вода потрапила у приміщення через дах. Зі слів заявника ОСОБА_1 встановлено, що нещодавно вона робила капітальний ремонт покрівлі і ремонт в середині кімнати. Роботу виконував ОСОБА_2. На підтвердження своїх слів ОСОБА_3 надала документи, які це підтверджують: чеки, квитанції, розписки, тощо. Підрядник також підтвердив, що роботи виконував саме він. Усі необхідні будівельні матеріали закуповувались підрядником особисто. Очевидною причиною протікання даху є неякісне виконання будівельних робіт підрядником.

Згідно розписки від 02.08.2017 встановлено, що ОСОБА_2 зобовязався віддати ОСОБА_1 суму нанесеного їй збитку у розмірі 34 051,00 грн. за умови отримання від громадянки ОСОБА_1 розписки про те, що вона матеріальних претензій до нього немає з приводу його професійної діяльності в неї дома, тобто будівництва ним кімнати за адресою Будівельна 1, кв. 2. Вказану суму збитку відповідач буде повертати позивачу 15 числа кожного місяця, починаючи з серпня 2017 року по грудень 2017 року включно по 6 810,20 гривень.

У відповідності до пояснень свідка ОСОБА_4 від 10.08.2017 встановлено, що за адресою: АДРЕСА_2 проводились внутрішні роботи з монтування гіпсокартону на стінах та стелі. Йшов дощ і вода стікала по стінах кімнати. Власниця квартири ОСОБА_1 запрошувала прораба ОСОБА_2, котрий займався будівництвом даної кімнати, він додав на даху два саморізи запевняючи, що все в порядку. ОСОБА_1 повідомила, що в даній кімнаті будуть проводитись внутрішні роботи, а саме: встановлення гіпсокартону, поклейка шпалер, встановлення електрики і попередила про відповідальність ОСОБА_2 у випадку якщо дах потече. На що ОСОБА_2 відповів, що розуміє масштаб відповідальності і можливі збитки, що він бере на себе відповідальність за якість даху і у випадку якщо дах потече, і ОСОБА_1 понесе збитки, він готовий їх погасити.

Однак вже після 15 серпня 2017 року звернення позивача з проханням погасити заборгованість відповідач проігнорував та з його поведінки вона зрозуміла, що останній не бажає виплачувати їй спричинену матеріальну шкоду.

Згідно ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Згідно ч.1 ст. 509 ЦК України зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку.

У відповідності до ст. 526 ЦК України зобов'язання має виконуватись належним чином, відповідно до умов договору.

Згідно ч.1 ст. 530 ЦК України якщо у зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

У відповідності до ст. 625 ЦК України боржник на вимогу кредитора зобовязаний сплатити суму боргу з врахуванням встановленого індексу інфляції і за весь час прострочення, а також 3% річних від простроченої суми.

Оскільки позивач виконав в повному обсязі всі зобовязання перед Відповідачем, а саме: передала відповідачу кошти на будівельні матеріали та за виконану роботу, а відповідач, в свою чергу, зобовязання щодо повернення нанесеного їй збитку у розмірі 34 051,00 грн. за розпискою від 02.08.2017 не виконав, чим порушив договірні зобовязання перед Позивачем, суд приходь до висновку про наявність підстав для задоволення позову в частині стягнення з відповідача заборгованості з урахуванням інфляційних втрат.

Однак, суд відмовляє позивачу у задоволенні вимоги щодо стягнення моральної шкоди в розмірі 10 000,00 грн. з наступних підстав.

Частиною 1, пунктом 2 частини 2 ЦК України передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у звязку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сімї чи близьких родичів.

Пунктом 3 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової шкоди)» від 31 березня 1995 року за № 4 (з подальшими змінами та доповненнями) встановлено, що під моральною шкодою потрібно розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями чи бездіяльністю інших осіб.

У відповідності до п. 5 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31 березня 1995 року за № 4 (з подальшими змінами та доповненнями), при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди зясуванню підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинового звязку між шкодою і протиправним діянням заподіювача, вини останнього в її заподіянні.

Згідно ч.3 ст. 23 ЦК України, розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Пунктом 9 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31 березня 1995 року за № 4 (з подальшими змінами та доповненнями), слід звернути увагу на те, що розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров'я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Визначаючи розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди, суд повинен наводити в рішенні відповідні мотиви.

Позивачем в судовому засіданні не надано доказів тривалості, глибини, проявів душевних страждань, а тому, суд не знаходить підстав для задоволення вимоги про стягнення з відповідача моральної шкоди.

Стягненню з відповідача на корить позивача підлягає судовий збір в сумі 640,00 грн. на підставі п.1 ч.2 ст. 141 ЦПК України.

Згідно ч.3 ст. 137 ЦПК України для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Однак, в порушення вищенаведеного позивач не вказала у позовній заяві розміру понесених нею витрат за юридичну допомогу та не додала детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги, а тому суд відмовляє позивачу у стягненні з відповідача витрат на юридичну допомогу.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. З огляду на викладене фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

На підставі Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31 березня 1995 року за № 4, ст. ст. 509, 526, 530, 629 ЦК України, ст.ст. 4, 12, 81, 141, 247, 263-268 ЦПК України суд,-

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_1 задоволити частково.

Стягнути з ОСОБА_2, останнє відоме місце проживання: ІНФОРМАЦІЯ_2, паспорт серія НМ № 464625 виданий м. Білогород-Дністровським МВ ГУМВС Одеської області на користь ОСОБА_1, місце проживання: ІНФОРМАЦІЯ_3, ідентифікаційний код: НОМЕР_1 матеріальну шкоду у розмірі 34 051,00 грн., втрати від інфляції 3 780,29 грн., а всього матеріальну шкоду у розмірі 37 831,29 грн. (тридцять сім тисяч вісімсот тридцять одна гривня двадцять девять копійок).

Стягнути з ОСОБА_2, останнє відоме місце проживання: ІНФОРМАЦІЯ_2, паспорт серія НМ № 464625 виданий м. Білогород-Дністровським МВ ГУМВС Одеської області на користь ОСОБА_1, місце проживання: ІНФОРМАЦІЯ_3, ідентифікаційний код: НОМЕР_1 судовий збір в сумі 640,00 грн.

В іншій частині - відмовити.

Копію заочного рішення суду направити сторонам для відома.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його проголошення.

Рішення суду може бути оскаржене до апеляційного суду Київської області шляхом подачі апеляційної скарги на протязі 30 днів. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: ОСОБА_5