ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/422/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" січня 2018 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Колесник О.М., розглянувши матеріали справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа: Служба у справах дітей Шевченківської районної у м. Києві державної адміністрації, Головне територіальне управління юстиції у м. Києві про визнання права на частину спільного майна подружжя,

В С Т А Н О В И В:

Позивачка в особі представника ОСОБА_4 звернулась до суду з позовом до відповідача ОСОБА_3, третя особа: Служба у справах дітей Шевченківської районної у м. Києві державної адміністрації, Головне територіальне управління юстиції у м. Києві про визнання права на частину спільного майна подружжя.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 16.11.2017 року позивачці був наданий 5-денний термін з дня отримання ухвали для усунення недоліків позову, а сам позов був залишений без руху, у зв'язку з тим, що представником позивача ОСОБА_4 не надано оригіналів квитанцій про оплату судового збору, а також не надано доказів по оцінці квартири АДРЕСА_1 та не надано доказів по оцінці садового будинку за адресою: АДРЕСА_2

Копія вказаної ухвали направлялась 16.11.2017 року на адресу місця проживання позивачки ОСОБА_2 та її представника ОСОБА_4 вказаних у позовній заяві. Проте, на адресу суду повернулось поштове відправлення за закінченням встановленого терміну зберігання.

Частиною 1 ст. 131 ЦПК України (що діє з 15.12.2017 року) передбачено, що учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв'язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Жодних повідомлень про зміну місцезнаходження чи місця проживання позивача на адресу суду не надходило.

В силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов'язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Ковенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України".

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Так як позивачка ОСОБА_2 та її представника ОСОБА_4 жодного разу не поцікавились провадженням у справі за своєю позовною заявою, вимог ухвали Дарницького районного суду м. Києва від 16.11.2017 року не виконали, відповідно до вимог ч.3 ст. 185 ЦПК України позовна заява визнається неподаною та повертається позивачу.

Враховуючи вищевикладене, вважаю, що підстав для продовження строку для усунення недоліків, передбачених ст. 127 ЦПК України не встановлено, оскільки останній не може бути продовжений з ініціативи суду і підлягає продовженню, за наявності підстав, виключно за клопотанням сторони або іншої особи, яка не встигла вчинити певну процесуальну дію.

Керуючись ст.185 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа: Служба у справах дітей Шевченківської районної у м. Києві державної адміністрації, Головне територіальне управління юстиції у м. Києві про визнання права на частину спільного майна подружжя - вважати неподаною та повернути позивачу.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом п'ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

СУДДЯ : О.М. КОЛЕСНИК