Справа № 390/2003/17
Провадження № 2/390/86/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" січня 2018 р.Кіровоградський районний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого судді Бойко І.А.,

при секретарі Губанові М.М.,

розглянувши в відкритому судовому засіданні, в заочному порядку, в м. Кропивницький цивільну справу за позовом ПАТ КБ "ПриватБанк" (, рахунок № 3111, МФО № 305299) до ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_1, ідентифікаційний код: НОМЕР_1, Кіровоградська область, Кіровоградський район, с.Шостаківка, вул.Привокзальна, 1) про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором б/н від 20.04.2015 року. В обґрунтування позову зазначив, що відповідно до укладеного договору відповідач отримала кредит у розмірі 3200,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Відповідач не виконувала умови договору, в результаті чого утворилась заборгованість на суму 21779,85 грн., а тому просить стягнути з відповідача заборгованість за кредитним договором та судові витрати.

В судове засідання представник позивача не зявився, в заяві, наданої до суду, просив розглядати справу без участі їх представника, позовні вимоги підтримав, проти ухвалення заочного рішення не заперечував.

Відповідач, яка про місце, дату і час розгляду справи неодноразово повідомлялась за зареєстрованою адресою проживання, в судові засідання не зявлялась, заперечення проти позову нею не подано.

Зі згоди позивача, суд ухвалює рішення по справі при заочному розгляді, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України.

Дослідивши та оцінивши всі перевірені у судовому засіданні докази в їх сукупності, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що відповідач ОСОБА_1 з метою отримання кредитних послуг звернулась до банку та підписала заяву № б/н від 20.04.2015 року, згідно якої отримала кредит у розмірі 3200,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок.

Щодо встановлення та зміни кредитного ліміту банк керувався п. п. 2.1.1.2.3, 2.1.1.2.4 Умов та Правил надання банківських послуг, в яких визначено, що відповідач при укладенні договору про надання банківських послуг дав згоду на прийняття будь-якого розміру кредитного ліміту та його зміну за рішенням та ініціативою банку.

Відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з «Умовами надання банківських послуг» та «Тарифами Банку», які викладені на банківському сайті www.privatbank.ua, складає між ним та банком договір про надання банківських послуг, що підтверджується підписом у заяві.

При укладенні договору сторони керувались ч.1 ст.634 ЦК України, відповідно до норм якої договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.

Банк нараховує відсотки за користування кредитом в розмірі, встановленому «Тарифами Банку», які викладені на банківському сайті, з розрахунку 365/366 календарних днів на рік, що підтверджується п. 2.1.1.12.6 «Умов та правил надання банківських послуг», якщо інше не передбачено п.2.1.1.13 «Умов та правил надання банківських послуг».

Відповідно до п. 2.1.1.5.7 до обовязків позичальника відноситься зобовязання слідкувати за витратами коштів в межах платіжного ліміту з метою виникнення овердрафту.

За ст.ст. 1049-1050 ЦК України позичальник зобовязаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позичкодавцем) у строк та у порядку, що встановлені договором. Позика вважається повернутою в момент передання позичкодавцеві речей, визначених родовими ознаками, або зарахування грошової суми, що позичалась на його банківський рахунок.

Факт отримання відповідачем зазначених коштів підтверджується, наданим розрахунком заборгованості, в якому відображено рух коштів по рахунку.

За статтями 526, 612 ЦК України зобовязання має виконуватися належним чином, відповідно до умов Договору та вимог Цивільного кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобовязання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Згідно ст.ст.611, 625 ЦК України передбачає, що в разі порушення зобовязання настають наслідки, встановлені договором або Законом. Боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобовязання та боржник, який прострочив виконання грошового зобовязання, на вимогу кредитора зобовязаний сплатити борг, а також відсотки.

Як вбачається з розрахунку заборгованості за кредитним договором, станом на 20.04.2015 року, відповідач має заборгованість в сумі 21779,85 грн., із них: заборгованість за кредитом 7285,04 грн.; заборгованість по відсоткам за користування кредитом 6353,49 грн., заборгованість за пенею 6627,99 грн.; а штраф (фіксована частина) 500,00 грн., штраф (процентна складова) 1013,33 грн.

Суд частково не погоджується з розрахунком боргу.

Відповідно до статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобовязання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання (частина друга статті 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобовязання за кожен день прострочення виконання (частина третя статті 549 ЦК України).

За положеннями статті 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.

Враховуючи вищевикладене та відповідно до статті 549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення строків виконання грошових зобовязань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у статті 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення.

Таким чином, з відповідача підлягає стягненню сума боргу, крім 500 грн. штрафу (фіксована частина) та 1013,33 грн. штрафу (процентна складова).

При таких обставинах позов підлягає частковому задоволенню.

Відповідно до ст.141 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

На підставі ст.ст. 554, 611, 612, 625, 634, 1049, 1050, 1054 ЦК України, керуючись ст.ст. 141, 263-265, 280-282 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов ПАТ КБ "ПриватБанк" до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості - задовольнити.

Стягнути зі ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, ідентифікаційний код: НОМЕР_1, на користь Публічного акціонерного товариства комерційний банк "ПриватБанк" ( рахунок № 3111, МФО № 305299) заборгованість по кредитному договору № б/н від 30.04.2015 року в сумі 20266,52 грн., з яких: заборгованість за кредитом 7285,04 грн.; заборгованість по відсоткам за користування кредитом 6353,49 грн., заборгованість за пенею 6627,99 грн, а також судовий збір в сумі 1600,00 грн.

Заочне рішення може бути переглянуто Кіровоградським районним судом Кіровоградської області за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржено в загальному порядку, встановленому цивільним процесуальним кодексом України.

Рішення може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку до апеляційного суду Кіровоградської області в 30-денний строк з дня його проголошення.

Суддя