Справа № 675/71/18
Провадження № 2/675/156/2018
У Х В А Л А

про залишення позову без руху

22 січня 2018 року м. Ізяслав

Суддя Ізяславського районного суду Хмельницької області Пашкевич Р.В., перевіривши виконання вимог ст. ст. 175-177 ЦПК України по матеріалам справи за позовом довіреної особи ОСОБА_1 до Головного управління Державного земельного кадастру у Хмельницькій області відділ у Ізяславському районі в особах начальника відділу ОСОБА_2 та кадастрового реєстратора ОСОБА_3, про підтвердження наявності фактичного юридичного права та інтересів особи; створення умов здійснення нею особистих майнових прав; зобовязання вчинити дії для відновлення порушеного права реєстрації та присвоєння кадастрового номера земельній ділянці яка сформована ще в 1977 році, визнання права власності, та відшкодування завданої шкоди, -

в с т а н о в и в:

У поданій до суду позовній заяві ОСОБА_1 просить підтвердження наявності фактичного юридичного права та інтересів особи; створення умов здійснення нею особистих майнових прав; зобовязання вчинити дії для відновлення порушеного права реєстрації та присвоєння кадастрового номера земельній ділянці яка сформована ще в 1977 році, визнання права власності, та відшкодування завданої шкоди.

Таким чином, предявником при зверненні до суду повинні бути дотриманні вимоги статей 175-177 ЦПК України.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 позовна заява повинна містити імя (прізвище, імя та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місце проживання чи перебування (для фізичних осіб).

У позовній заяві зазначено позивачем довірену особу ОСОБА_1, проте як вбачається зі змісту позовної заяви її вимоги стосуються захисту прав ОСОБА_4, яка фактично повинна мати статус позивача.

Ч. 1 ст. 58 ЦПК України передбачено, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

До матеріалів позову додано копію нотаріального доручення НВТ 719005 від 22 червня 2016 року ОСОБА_5, яким вона уповноважує ОСОБА_1 представляти її інтереси, проте даним дорученням не передбачено право останнього представляти інтереси доручителя ОСОБА_5 в судах та брати участь у розгляді поданих нею позовних заяв.

Згідно п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються. При цьому п.п. 1, 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України встановлено, що ціна позову визначається у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна. При цьому п. 10 вказаної статті передбачено, що ціна позову у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, визначається загальною сумою всіх вимог.

Як вбачається із позовних вимог, позивач просить задоволити декілька позовних вимог, а саме: 1) зобовязати відповідачів зареєструвати земельну ділянку на підставі документації про інвентаризацію, яка сформована у 1999 році, присвоївши їй відповідний кадастровий номер; 2) визнати право власності на спірну земельну ділянку; 3) визнати незаконними рішення посадових та службових осіб Держземкадастру відділ Ізяславського району у відмові реєстрації земельної ділянки; 4) стягнути з ОСОБА_2 моральної шкоди в розмірі 1500 грн. та з ОСОБА_3 1000 грн.

У вступній частині позовної заяви зазначено ціну позову у 50000 грн., проте у доданих до позову матеріалах відсутні документи, що підтверджують грошову оцінку земельної ділянки.

Відповідно до положень ч.ч. 1, 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі Розмір ставки судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру становить 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання до суду позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (8810 грн.).

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01 січня 2018 року становить 1762 грн. Таким чином, ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру становить 704 грн. 80 коп. (1762?0,4=704,80), який також є мінімальним розміром судового збору за подачу пазову майнового характеру.

Як убачається з розяснень, викладених у п.п. 10, 12 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є обєктом справляння судового збору. У випадках об'єднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір» підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру.

Тобто із вказаного слідує, що позивачем необхідно сплати судовий збір з врахуванням кожної позовної вимоги як майнового так і немайнового характеру.

Слід вказати, що ОСОБА_1 просить звільнити його від сплати судового збору на підставі п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», яким передбачено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються інваліди I та II груп, законні представники дітей-інвалідів і недієздатних інвалідів. Однак, як встановлено при вивченні позовної заяви та доданих до неї документів, позивачем у справі може виступати ОСОБА_5, права якої порушенні з огляду на обставини, які викладені у позовній заяві. Доказів стосовного того, що ОСОБА_5 звільнена від судового збору у матеріалах справи відсутні.

Разом з тим, повноваження ОСОБА_1 не підтверджені доданою копією нотаріального доручення, оскільки в ньому жодним чином не згадується повноваження останнього здійснювати представництво ОСОБА_5 у судах при захисті її прав.

Згідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Виходячи з того, що у позовній заяві відсутня обґрунтована ціна позову, зокрема за позовну вимогу про визнання права власності на земельну ділянку, суд позбавлений можливості здійснення розрахунку судового збору, що підлягає сплаті саме за цю вимогу виходячі з її ціни. Однак, мінімальний розмір судового збору за подачу пазову майнового характеру повинен становити не менше 704,80 грн.

Що стосується інших вимог, які зазначені вище: 1) зобовязати відповідачів зареєструвати земельну ділянку на підставі документації про інвентаризацію, яка сформована у 1999 році, присвоївши їй відповідний кадастровий номер; 2) визнати незаконними рішення посадових та службових осіб Держземкадастру відділ Ізяславського району у відмові реєстрації земельної ділянки, які являються вимогами немайнового характеру; 3) стягнути з ОСОБА_2 моральної шкоди в розмірі 1500 грн.; 4) стягнути з ОСОБА_3 моральну шкоду в сумі 1000 грн., слід сплатити судовий збір в загальному розмірі 2819,20 грн. (704,80+704,80+704,80+704,80=2819,20).

Таким чином з урахування усіх позовних вимог як майнового так і немайнового характеру, сума судового збору повинна бути сплачена в розмірі 3524 грн. (2819,20+704,80=3524).

Крім того, пунктом 4 частини 3 статті 175 ЦПК передбачено, що позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини. Проте, зі змісту позовної заяви вбачається, що обґрунтування викладених вимог здійснено із посиланням на статті Цивільного процесуального кодексу України в редакції, яка втратила чинність, внаслідок чого не можна надати оцінку обґрунтованості доводів, викладених у позовній заяві.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України - суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175 і 177 Цивільного процесуального кодексу України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ст. 185 ЦПК України, вказані обставини є підставою залишення позову без руху.

А тому, внаслідок допущення недоліків суд надає позивачу строк для їх усунення строком десять днів з дня отримання даної ухвали. Інакше заява буде вважатись неподаною і її слід буде повернути.

Керуючись ст.ст. 177, 185 Цивільного процесуального кодексу України, -

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву довіреної особи ОСОБА_1 до Головного управління Державного земельного кадастру у Хмельницькій області відділ у Ізяславському районі в особах начальника відділу ОСОБА_2 та кадастрового реєстратора ОСОБА_3, про підтвердження наявності фактичного юридичного права та інтересів особи; створення умов здійснення нею особистих майнових прав; зобовязання вчинити дії для відновлення порушеного права реєстрації та присвоєння кадастрового номера земельній ділянці яка сформована ще в 1977 році, визнання права власності, та відшкодування завданої шкоди - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання даної ухвали.

Також роз'яснити позивачу, що в разі не усунення вказаних недоліків, його позов буде вважатися неподаним і буде повернутий.

Ухвала не оскаржується.

Суддя Р. В. Пашкевич