Справа № 285/4189/17
провадження у справі №2/0285/319/18
18 січня 2018 року м. Новоград-Волинський
Новоград - Волинський міськрайонний суд Житомирської області у складі судді Сташків Т.Б., за участі секретаря судового засідання Медяної І.В. та осіб, які беруть участь у справі:
позивач: не прибула,
відповідач: не прибув,
розглянувши заочно у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
У листопаді 2017 року ОСОБА_1 звернулась до суду із зазначеним позовом, у якому просить розірвати шлюб між нею та ОСОБА_2 зареєстрований 25.02.2014 року актовий запис № 249, неповнолітню сина ОСОБА_3 залишити на вихованні з нею.
В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 зазначає, що перебуває з відповідачем у зареєстрованому шлюбі. Під час спільного проживання у них народився син ОСОБА_3,ІНФОРМАЦІЯ_1. Спільне життя не склалось, однією сімєю не проживають, перебування в шлюбі та примирення є неможливим і суперечить їх інтересам, оскільки давно втратили один до одного почуття любові та поваги.
Позивач у судове засідання не прибула. Подала письмову заяву в якій зазначила, що заявлені вимоги підтримує в повному обсязі і просить позов задовольнити, розглядати справу у її відсутність.
Відповідач в судове засідання не прибув повторно, про час і місце судового розгляду був повідомлений вчасно та належним чином, однак про причини неявки суду не повідомив, заперечень проти позову та клопотань про розгляд справи за його відсутності, чи про відкладення розгляду справи не подавав.
У зв'язку з другою неявкою відповідача в судове засідання, ухвалою від 18 січня 2018 року постановлено провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення.
Враховуючи неявку в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, повне фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши у судовому засіданні матеріали справи та подані докази, зясувавши всі обставини справи в їх сукупності, суд вважає, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.
Судом встановлено, що сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі з 25.02.2014 року (а.с.4).
Під час перебування у шлюбі у сторін них народився син ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.9)
Різниця в поглядах на права та обовязки подружжя, відсутність взаєморозуміння призвели до поступового погіршення взаємовідносин і до фактичного припинення шлюбних стосунків між позивачем та відповідачем.
Перебуваючи у шлюбі, сторони не змогли створити міцної сімї, про що свідчить той факт, що вони не підтримують шлюбних відносин та поновлювати наміру їх не мають, не проживають разом протягом тривалого часу.
Згідно з ч. 3 ст. 109 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права, а також права їхніх дітей.
Відповідно до ст. 112 Сімейного кодексу України, шлюб може бути розірвано, якщо буде встановлено, що подальше сумісне проживання сторін і збереження сімї неможливе.
За змістом статей 12, 13, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Суд розглядає цивільні справи в межах заявлених фізичними або юридичними особами вимог і на підставі наданих ними доказів. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень.
При розгляді даної справи суд виходить з того, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Добровільність шлюбу одна з основних його засад. В своїх письмових заявах, поданих до суду, позивач та відповідач зазначивши, що примирення між ними неможливе, наполягали на розірванні шлюбу.
А тому, враховуючи вищевикладене, у суду є підстави вважати, що сімя розпалася остаточно, шлюб існує лише формально і його збереження суперечило б інтересам сторін, що має суттєве значення для них та їхньої дитини, а відтак, існують підстави для розірвання шлюбу.
За таких обставин, суд дійшов висновку, що позов обґрунтований та підлягає до задоволення.
Питання щодо визначення місця проживання неповнолітньої доньки сторони вирішили відповідно до ч. 1 ст. 160 СК України, про що заявили суду.
Згідно з ч. 1 ст.141 Цивільного процесуального кодексу України, з відповідача на користь позивача належить стягнути понесені позивачем при подачі позову та документально підтверджені (а.с.1) судові витрати.
Керуючись статтями 12, 13, 76-81, 141, 206, 258 259, 265, 268, 280-285Цивільного процесуального кодексу України, статтями 104, 105, 109, 110, 112, 113, 160 Сімейного кодексу України, суд
Розірвати шлюб між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, (ідентифікаційний номер НОМЕР_1, проживаючий 2-га Польова, 6, м. Новоград-Волинський, Житомирська область) та ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4 (ідентифікаційний номер НОМЕР_2, проживаюча 2-га Польова, 6, м. Новоград-Волинський, Житомирська область) громадянами України, зареєстрований 25 лютого 2014 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 249.
Місце проживання неповнолітнього сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, визначити з матірю.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь позивача понесені нею судові витрати в розмірі 640 (шістсот сорок) гривень.
Заочне рішення набирає законної сили відповідно до загального порядку, встановленого Цивільним процесуальним кодексом України та може бути переглянуте судом, який його постановив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до апеляційного суду Житомирської області протягом 30 (тридцяти) днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвалу суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Т.Б. Сташків