Справа № 362/2440/18
Провадження № 2/362/1642/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29.10.2018 року Васильківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Кравченко Л.М.,

з участю секретаря Сілецької М.В.,

розглянувши у відкритому попередньому судовому засіданні в м. Василькові Київської області матеріали зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення місця проживання дитини та стягнення аліментів, -

в с т а н о в и в:

15.05.2018 року до Васильківського міськрайонного суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів.

Ухвалою суду від 19.06.2018 року було відкрито провадження по справі та призначено попереднє судове засідання на 29.10.2018 року.

В свою чергу ОСОБА_1 звернувся з зустрічною позовною заявою до ОСОБА_2 про визначення місця проживання дитини та стягнення аліментів.

Перевіривши вказану зустрічну позовну заяву вважаю, що вона не відповідає вимогам ст. ст. 175 ЦПК України, а тому підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Згідно пункту 5 частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

У зустрічній позовній заяві заявлено вимоги про визначення місця проживання дитини та стягнення аліментів.

Однак, зазначаючи щодо переважного права на проживання дитини з батьком, зокрема існування у позивача постійного місця проживання, наявності дитячої кімнати та належних умов для проживання дитини,стабільного доходу, відсутності хронічних хвороб, судимостей і ін. та обставини, що на його думку виключають можливість проживання дитини з матірю та стягнення аліментів, позивач не долучає до матеріалів зустрічного позову жодного належного доказу даних обставин.

Так, суд звертає увагу на обставину того, що аліменти сплачуються на користь особи з якої проживає дитина. Однак, доказів того, що дитина проживає з позивачем та перебуває на його утриманні суду, при зверненні з зустрічним позовом, надано не було.

В порушення п. 7 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, зустрічна позовна заява не містить відомостей про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

Крім того, враховуючи, що зміст позовної заяви має розбіжності, позивачу необхідно конкретизувати п. 3 прохальної частини зустрічної позовної заяви, вказавши які саме позовні вимоги він визнає, а які заперечує.

Так, в другому абзаці зустрічної позовної заяви позивач зазначає, що позовні вимоги про розірвання шлюбу та зміну прізвища підтримує в повному обсязі. Однак, в прохальній частині зустрічної позовної заяви позивач просить у задоволенні позову про розірвання шлюбу відмовити. Таким чином, позивач має уточнити свою правову позицію.

В порушення п. 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, зустрічна позовна заява не містить попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у звязку із розглядом справи.

Також, заявляючи декілька позовних вимог (визначення місця проживання дитини та стягнення аліментів) та сплачуючи судовий збір лише щодо однієї позовної вимоги, позивач в порушення ч. 4 ст. 175 ЦПК України не зазначив підстави звільнення від сплати судового збору щодо іншої позовної вимоги.

Як вже зазначалось раніше, позивач, звертаючись до суду з зустрічним позовом, об'єднав дві самостійні вимоги: про визначення місця проживання дитини та стягнення аліментів.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 188 ЦПК України в одній позовній заяві може бути обєднано декілька вимог, повязаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Дані вимоги повязані між собою підставою виникнення, однак спільний розгляд даних позовних вимог в одному провадженні ускладнить вирішення справи, оскільки дані категорії справ підлягають розгляду за різними правилами позовного провадження.

Так, відповідно до вимог ч. 4 ст. 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах, що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів та поділу майна подружжя.

Тобто, вимога про визначення місця проживання дитини має розглядатися за правилами загального позовного провадження.

При цьому, у відповідності до положень п.5 ч.1, ч.2 ст. 161 ЦПК України, з вимогою про стягнення аліментів на дитину у твердій грошовій сумі в розмірі 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, якщо ця вимога не повязана із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства) та необхідністю залучення інших заінтересованих осіб, особа має право звернутися в наказному або спрощеному позовному провадженні на свій вибір.

Таким чином, спори про стягнення аліментів підлягають розгляду у порядку спрощеного позовного провадження або наказного провадження, а справи про визначення місця проживання дитини у порядку загального позовного провадження.

Відтак, обєднання в позовній заяві вказаних вимог, розгляд яких передбачений за різними правилами позовного провадження - є неможливим.

Крім того, суд звертає увагу позивача на обставину того, що в силу вимог ч. 4,5 ст. 19 СК України при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини обовязковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв'язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Однак, позивачем за зустрічним позовом не надано суду жодного доказу на підтвердження звернення до органу опіки та піклування з питань отримання висновку щодо визначення місця проживання дитини та акту обстеження житлових умов, та не вказано які заходи органом опіки та піклування вчинялись для врегулювання спору та чи отримано ним відповідний висновок.

Згідно з частинами 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, позовна заява підлягає залишенню без руху.

Керуючись статтями 175-177, 185 ЦПК України, суддя, -

п о с т а н о в и в:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про визначення місця проживання дитини та стягнення аліментів залишити без руху та надати строк для усунення зазначених недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали.

Розяснити, що у разі не усунення недоліків у встановлений в ухвалі строк, позовна заява буде вважатись неподаною та повертається позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.М.Кравченко