АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Апеляційне провадження Головуючий в 1 інстанції - Шкірай М.І.
№22-ц/796/1203/2018 Доповідач - Українець Л.Д.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 січня 2018 року Апеляційний суд міста Києва в складі:

головуючого судді Українець Л.Д.

суддів Шебуєвої В.А.,

Оніщука М.І.,

за участю секретаря Федорчук Я.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 26 вересня 2016 року в справі за заявою ОСОБА_3, зацікавлена особа Орган опіки та піклування Голосіївської районної в м. Києві державної адміністрації про визнання особи обмежено дієздатною та встановлення опіки,-

В С Т А Н О В И В

У серпні 2016 року ОСОБА_3 звернувся до суду з заявою про визнання особи обмежено дієздатною та встановлення опіки.

У мотивування вимог посилався на те, що ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка мешкає в АДРЕСА_1 є його рідною сестрою.

На протязі тривалого часу ОСОБА_2 зловживає спиртними напоями.

17.09.2015 року померла їхня мати.

Після смерті матері його сестра продовжує зловживати алкоголем, ніде не працює тривалий час та веде аморальний спосіб життя.

В жовтні 2015 року ОСОБА_2 проходила курс лікування в наркологічному відділенні № 1 Київської міської наркологічної клінічної лікарні, але не дивлячись на це продовжує зловживати спиртними напоями, при цьому бере гроші в борг у сторонніх осіб, а він вимушений повертати борги.

До того ж, сестра виносить з дому цінне майно, закладає в ломбарді, а він вимушений його викупляти.

Зазначені обставини ставлять не тільки його сестру, але й його в тяжке матеріальне становище, тому просив суд визнати обмежено дієздатною ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 та призначити його піклувальником останньої.

Рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 26 вересня 2016 року заяву ОСОБА_3 задоволено. Визнано обмежено дієздатною ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженку міста Москва, Російської Федерації. Призначено піклувальником ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_4,

Не погоджуючись з рішенням суду, ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу в якій просить рішення суду скасувати із закриттям провадження у справі.

Зазначає, що в листопаді 2013 року їхня мати, ОСОБА_5 при житті склала на її ім'я заповіт на трикімнатну квартиру № АДРЕСА_1, а однокімнатну квартиру АДРЕСА_2 заповіла їм в рівних частках.

Ця обставина не сподобалася її братові ОСОБА_3, який вкрав документи на квартири, документи на відновлення паспорта, значні грошові суми, та цінні речі на певну суму коштів.

Крім того, опікун у своїх корисних цілях щоб не дати їй можливості користуватися спадковим майном ініціював цивільний надуманий процес, звинувативши її в зловживанні спиртними напоями.

У поминальний день за померлою матір'ю ОСОБА_3 прийшов до неї та приніс спиртні напої і запропонував випити з ним та віддати пошану за померлою. Після вживання спиртних напоїв з опікуном через деякий час в той саме день він викликав санітарів і двох його приятелів, які зайшли в квартиру АДРЕСА_1 і її звіряче били, зламавши носа, зуби верхньої щелепи, ребра, а потім насильницьким шляхом відправили в закритий заклад із застосуванням трудової терапії для осіб які страждають від алкогольної залежності, розташований в селищі Косачівка Козелецького району Чернігівської області, де вона перебувала значний час.

15 січня 2017 року вона написала заяву в Голосіївський УП ГУ Національної поліції у м. Києві з приводу того, що її брат ОСОБА_3 маючи ключі від її квартири забрав документи на квартиру, документи на відновлення паспорту та цінні речі на велику суму грошей.

22 листопада 2017 року вона звернулася і отримала довідку № 388956 з Київської міської наркологічної клінічної лікарні «Соціотерапія», згідно якої за даними облікової документації під наркологічним диспансерно-динамічним наглядом вона не перебуває.

Звертає увагу на те, що вона за фахом педагог, працювала та працює перекладачем, веде здоровий спосіб життя, відвідує спортивні майданчики, театральні вистави, періодично займається перекладацькою діяльністю англійською і французькою мовами. Спиртними напоями не зловживає.

Указом Президента України № 452/2017 від 29.12.2017 «Про ліквідацію апеляційних судів та утворення апеляційних судів в апеляційних округах» ліквідовано апеляційний суд міста Києва та утворено Київський апеляційний суд в апеляційному окрузі, що включає Київську область і місто Київ, з місцезнаходженням у місті Києві.

У відповідності до ч. 6 ст. 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» у разі ліквідації суду, що здійснює правосуддя на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці (відповідних адміністративно-територіальних одиниць), та утворення нового суду, який забезпечує здійснення правосуддя на цій території, суд, що ліквідується, припиняє здійснення правосуддя з дня опублікування в газеті «Голос України» повідомлення голови новоутвореного суду про початок роботи новоутвореного суду.

Відповідно до п. 3 розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» апеляційні суди, утворені до набрання чинності цим Законом, продовжують здійснювати свої повноваження до утворення апеляційних судів у відповідних апеляційних округах. Такі апеляційні суди у відповідних апеляційних округах мають бути утворені та розпочати здійснювати правосуддя не пізніше трьох років з дня набрання чинності цим Законом.

Пунктом 8 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України (в редакції, яка діє з 15.12.2017) передбачено, що до утворення апеляційних судів в апеляційних округах їхні повноваження здійснюють апеляційні суди, у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

У зв'язку з цим справа підлягає розгляду апеляційним судом міста Києва.

Заслухавши доповідь судді, пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що скарга підлягає частковому задоволенню.

ОСОБА_2 не спростовує той факт, що ОСОБА_3 є її рідним братом. Це підтверджується свідоцтвами про їх народження, де батьками зазначені ОСОБА_6 та ОСОБА_5 та свідоцтвами про переміну прізвища ОСОБА_2

Звертаючись до суду з даною заявою ОСОБА_3 посилаючись на те, що ОСОБА_2 зловживає спиртними напоями, бере гроші в борг у сторонніх осіб, виносить з дому цінне майно, закладає в ломбарді, а він вимушений погашати борги, викупляти закладене майно, що ставить його в тяжке матеріальне становище, просив суд визнати обмежено дієздатною ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 та призначити його піклувальником останньої.

Задовольняючи заяву та визнаючи ОСОБА_2 обмежено дієздатною, суд першої інстанції виходив з обґрунтованості вимог заяви, поданої її рідним братом ОСОБА_3

Проте з таким висновком суду погодитися неможливо, виходячи з наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 237 ЦПК України, в редакції, яка діяла на час ухвалення оскаржуваного рішення, заява про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи може бути подана членами її сім'ї, органом опіки та піклування, наркологічним або психіатричним закладом.

Перелік осіб, які наділені правом звернення до суду з заявою про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи є вичерпним.

В частинах 2,4 статті 3 Сімейного кодексу України визначено, що сім'ю складають особи, які спільно проживають, пов'язані спільним побутом, мають взаємні права та обов'язки. Сім'я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.

За висновками рішення Конституційного Суду України від 03 червня 1999 року під членом сім'ї треба розуміти особу, що перебуває у правовідносинах, природа яких визначається: кровними (родинними) зв'язками або шлюбними відносинами; постійним проживанням, веденням з ним спільного господарства.

До кола членів сім'ї належать дружина (чоловік), їх діти і батьки. Щодо них ознака (вимога) ведення спільного господарства застосовується лише у передбачених законом випадках. Діти є членами сім'ї незалежно від того, чи є це діти будь-кого з подружжя, спільні або усиновлені, народжені у шлюбі або позашлюбні.

Членами сім'ї можуть бути визнані й інші особи за умов постійного проживання і ведення з ним спільного господарства, тобто не лише його (її) близькі родичі (рідні брати, сестри, онуки, дід, баба), але й інші родичі або особи, які не перебувають у безпосередніх родинних зв'язках (неповнорідні брати, сестри; зять, невістка; вітчим, мачуха; опікуни, піклувальники, пасинки, падчерки та інші).

Аналогічне зазначено і в ч.2 ст.64 ЖК, якою передбачено, що до членів сім'ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім'ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство.

Наведене свідчить про те, що для визнання особи, яка не є дружиною/чоловіком, дітьми, батьками членом сім»ї, необхідне існування двох обставин: 1) спільне проживання, 2) пов'язаність спільним побутом (веденням спільного господарства).

Згідно поданої заяви, ОСОБА_3 є рідним братом ОСОБА_2

В суді першої інстанції і в апеляційному суді ОСОБА_3 підтвердив, що вони однією сім"єю з ОСОБА_2 не проживають, спільного господарства не ведуть.

ОСОБА_3 проживає за адресою АДРЕСА_3, а ОСОБА_2 проживає за адресою АДРЕСА_1.

ОСОБА_3 пояснив, що членами його сім"ї є його дружина та дитина дружини.

Таким чином, ОСОБА_3 не надав суду доказів на підтвердження того, що він є членом сім"ї ОСОБА_2 і на нього поширювалось право, передбачене ч.1 ст. 237 ЦПК України на звернення до суду з заявою про обмеження цивільної дієздатності ОСОБА_2

Пояснення ОСОБА_3, що він опікувався своєю сестрою, не є підставою для віднесення його до члена сім"ї ОСОБА_2

Крім того, на підтвердження своїх пояснень ОСОБА_3 доказів суду не надав.

Суд першої інстанції, ухвалюючи рішення про задоволення заяви ОСОБА_3 та визнання ОСОБА_2 обмежено дієздатною не звернув уваги на виключний перелік осіб, які можуть звертатися до суду з заявою про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, а саме члени її сім'ї, орган опіки та піклування, наркологічний або психіатричний заклад та не звернув уваги на те, що ОСОБА_3 не надав доказів на підтвердження того, що він є членом сім»ї ОСОБА_2 і як наслідок його заява задоволенню не підлягає.

Апеляційна скарга не містить посилання на зазначену обставину, проте в силу ч.4 ст.367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов'язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Враховуючи наведене, рішення суду підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення про відмову в задоволенні заяви ОСОБА_3 про визнання ОСОБА_2 обмежено дієздатною та встановлення опіки.

Керуючись ст. 237 ЦПК України в редакції Закону від 1 вересня 2005 року, ст. 3 СК України, ст. 64 ЖК України, статтями 367, 368, 374, 376, 381-384 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити частково.

Рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 26 вересня 2016 рокускасувати.

В задоволенні заяви ОСОБА_3 про визнання ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки міста Москва, Російської Федерації обмежено дієздатною та встановлення опіки відмовити.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 18 січня 2018 року.

Головуючий Л.Д. Українець

Судді В.А.Шебуєва

М.І. Оніщук