Справа № 703/192/18
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

23 січня 2018 року суддя Смілянського міськрайонного суду Черкаської області Опалинська О.П., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ПАТ «Черкасиобленерго» про стягнення заборгованості із заробітної плати і середнього заробітку за час затримки розрахунку,-

встановив:

23 січня 2018 року ОСОБА_1 звернулася до Смілянського міськрайонного суду Черкаської області з позовом до ПАТ «Черкасиобленерго», в якому просить стягнути з останнього на її користь нараховану але не виплачену заробітну плату за період з 01 вересня 2017 року по 14 листопада 2017 року в сумі 27164 гривні 60 копійок, а також середній заробіток за період затримки розрахунку за період з 14 листопада 2017 року по 19 січня 2018 року у розмірі 9840 гривень 60 копійок, а в всього 37005 гривень 20 копійок.

15 грудня 2017 набрав чинності Цивільний процесуальний кодекс України в новій редакції.

Враховуючи, що позовна заява ОСОБА_1 підписана 22 січня 2018 року та надійшла до Смілянського міськрайонного суду Черкаської області 23 січня 2018 року, відтак така повинна відповідати вимогам ст.175 ЦПК України, який набрав чинності 15 грудня 2017 року.

Так, відповідно до п. 2 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або імя (прізвище, імя та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів звязку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

В порушення вказаної норми, позовна заява ОСОБА_1 не містить ідентифікаційний код відповідача в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Згідно п.п.6, 7, 8, 9, 10 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити: 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обовязковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у звязку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

В порушення вказаної норми, позовна заява ОСОБА_1 не містить: відомостей вжиття заходів досудового врегулювання спору; відомостей про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви; наявність чи відсутність доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою; попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат; підтвердження, що позивачем не подано іншого позову до цього ж відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Крім того, відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Обовязок осіб, які звертаються до суду, сплачувати судовий збір це процесуальний обовязок, визначений нормами процесуального права.

Відповідні зміни в сфері регулювання оплати судового збору відбулися внаслідок прийняття Закону України від 22 травня 2015 року № 484-VІІІ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» (далі Закон № 484-VІІІ). Цим Законом суттєво змінено ставки судового збору (стаття 4 Закону України «Про судовий збір»), зокрема й підвищено розмір ставок за подання касаційних скарг, а також одночасно значно скорочено перелік субєктів, які звільняються від оплати судового збору (стаття 5 Закону України «Про судовий збір»). Закон № 484-VІІІ набрав чинності з 1 вересня 2015 року.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» у редакції, чинній до 01 вересня 2015 року, від сплати судового збору звільняються позивачі за подання позовів про стягнення заробітної плати, поновлення на роботі та за іншими вимогами, що випливають із трудових правовідносин.

З 01 вересня 2015 року ця категорія пільговиків звужена. Так, за пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» у редакції, яка діє з 01 вересня 2015 року, від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Отже, починаючи з 1 вересня 2015 року, позивачі в справах за позовними вимогами, що випливають із трудових відносин, не звільняються від сплати судового збору, за винятком позивачів у двох категоріях: про стягнення заробітної плати та про поновлення на роботі.

Як вбачається з резолютивної частини позовної заяви ОСОБА_1, вона просить стягнути з відповідача заборгованість із заробітної плати та середній заробіток за час затримки розрахунку.

Враховуючи вищевикладене, приходжу до висновку, що позивач ОСОБА_1 звільнена від сплати судового збору за подачу позовної заяви про стягнення заборгованості з заробітної плати, однак не звільнена від сплати такого за заявлену вимогу про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку.

Згідно п.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» від 8 липня 2011 року №3674 - VI за подання позовної заяви майнового характеру позивачі сплачують 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Розміри прожиткового мінімуму на 2018 рік визначено Законом України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» від 07 грудня 2017 року № 2246-VIII.

Станом на 01 січня 2018 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1762 (одна тисяча сімсот шістдесят дві) гривні.

Таким чином, позивачем ОСОБА_1 за заявлену вимогу про стягнення середнього заробітку за період затримки розрахунку у розмірі 9840 гривень 60 копійок мав бути сплачений судовий збір в розмірі 704 (сімсот чотири) гривні 80 (вісімдесят) копійок.

Отже, позовна заява ОСОБА_1 подана без додержання вимог ст.175 ЦПК України.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ч.2 ст.185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку про необхідність залишення позовної заяви ОСОБА_1. без руху до усунення вищевказаних недоліків позовної заяви та надання доказів сплати судового збору.

Керуючись ст.ст.175, 177, 185, 260 ЦПК України,

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ПАТ «Черкасиобленерго» про стягнення заборгованості із заробітної плати і середнього заробітку за час затримки розрахунку - залишити без руху.

Надати позивачу десятиденний строк для виправлення вказаних в описовій частині ухвали недоліків, який відраховується з дня отримання позивачем копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Розяснити позивачу, що якщо у зазначений строк вона не усуне недоліки позовної заяви, така буде вважатись неподаною і буде повернута без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя О.П.Опалинська