Справа № 177/1692/17
Провадження № 2/177/188/18
Р І Ш Е Н Н Я

(заочне)

Іменем України

19 січня 2018 року Криворізький районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді: Суботіної С. А.

за участі: секретаря Ференц Я. З.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач 14.09.2017 звернувся до суду з позовною заявою та просив розірвати шлюб укладений з відповідачем по справі, зареєстрований 26.10.1996 виконкомом Лозуватської сільської ради народних депутатів Криворізького району Дніпропетровської області, актовий запис 40, від якого сторони неповнолітніх дітей не мають.

В обґрунтування позовних вимог позивач вказував, що він з відповідачем шлюбних стосунків не підтримує з липня 2017 року, вони проживають окремо, спільного господарства не ведуть. Причиною припинення шлюбних відносин є подружня зрада дружини. Стверджував, що їх шлюб розпався остаточно, відновлювати стосунки він наміру не має, збереження шлюбу вважає неможливим.

Майновий спір між сторонами відсутній, але відповідач ухиляється від розірвання шлюбу з позасудовому порядку, у звязку з чим позивач змушений звернутися до суду з вказаним позовом.

Позивач правом на участь в судовому засіданні не скористався, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, на позовних вимогах наполягав, просив задовольнити позов (а.с.22).

Відповідач правом на участь в судовому засіданні не скористалася, про розгляд справи повідомлялася належним чином, про що свідчать поштові конверти, які направлялися за адресою реєстрації відповідача (а.с.12) та повернулися до суду з відміткою «за закінченням терміну зберігання» (а.с.16,19).

Зі згоди позивача, який не заперечує проти заочного розгляду справи, суд на місці постановив ухвалити по справі заочне рішення, на підставі наявних у ній доказів, що відповідає положенням ч. 4 ст. 223, ст. 280 ЦПК України.

Вказані обставини дають суду право розглядати справу на підставі наявних доказів.

У зв'язку з неявкою в судове засіданні всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що 26.10.1996 виконкомом Лозуватської сільської ради народних депутатів Криворізького району Дніпропетровської області, між сторонами зареєстровано шлюб, актовий запис № 40 (а.с.8).

Зі свідоцтва про одруження серії І-КИ № 009172 від 26.10.1996 вбачається, що під час державної реєстрації шлюбу відповідач змінила дошлюбне прізвище «Дяченко» на «Остапенко» (а.с.8).

Під час перебування у шлюбі у сторін народилася донька ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується відміткою в паспорті позивача (а.с.20). Інших дітей подружжя не має, про що вказував у позові позивач. Відповідач до суду не зявилася та доказів протилежного суду не надала.

Шлюбно-сімейні стосунки сторони не підтримують з липня 2017, проживають окремо, єдиного господарства не ведуть, спільного бюджету не мають, позивач наполягає на розірванні шлюбу, вказуючи, що причиною розірвання шлюбу є подружня зрада з боку дружини, а тому збереження шлюбу суперечить його інтересам. Відповідач до суду повторно не зявилася та свою думку щодо розірвання шлюбу не висловила.

Майновий спір між сторонами відсутній, про що вказав у позові позивач, а відповідач доказів протилежного суду не надала.

Відповідно до ч. 2 ст. 104 Сімейного кодексу України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

За ч. 1 ст. 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.

Згідно з ч. 2 ст.112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам хоча б одного із них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Суд не застосовує положення ст. 111 Сімейного кодексу України, оскільки в судовому засіданні зібрано достатньо доказів, які підтверджують, що подальше спільне життя подружжя і збереження сім'ї стали неможливими, подальше спільне проживання суперечить інтересам позивача.

Відповідно до ст. 113 Сімейного Кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Однак відповідач, яка змінила прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу з позивачем, до суду не зявилася, свою думку щодо того, яким прізвищем іменуватися після розірвання шлюбу не висловила, у звязку з чим суд вважає за необхідне після розірвання шлюбу зберегти за нею прізвище «Остапенко».

Суд, аналізуючи вищевикладене, приймаючи до уваги те, що шлюб між подружжям існує лише формально, сторони проживають окремо, шлюбні відносини та ведення спільного господарства між ними припинено, зберегти їх сім'ю на майбутнє неможливо, а подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити інтересам позивача, вважає за необхідне шлюб, зареєстрований 26.10.1996 виконкомом Лозуватської сільської ради народних депутатів Криворізького району Дніпропетровської області, актовий запис № 40 - розірвати, після розірвання шлюбу відповідачу залишити дошлюбне прізвище «Остапенко».

Керуючись ч. 2 ст. 104, ч. 1 ст. 110, ст.112-113 Сімейного кодексу України, ст. ст. 10-13, 76-81, 89, 141, ч. 2 ст. 247, 263-265, 280-282, п. 9 Перехідних положень ЦПК України (в редакції від 03.10.2017, яка набрала чинності 15.12.2017), суд, -

У Х В А Л И В:

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 26 жовтня 1996 року виконкомом Лозуватської сільської ради народних депутатів Криворізького району Дніпропетровської області, актовий запис № 40 розірвати, після розірвання шлюбу ОСОБА_2 залишити прізвище «Остапенко».

Рішення суду після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Дніпропетровської області шляхом подання апеляційної скарги через Криворізький районний суду Дніпропетровської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Суддя: