Справа № 604/105/18
Провадження № 2/604/117/18
У х в а л а

31 січня 2018 року смт. Підволочиськ

Суддя Підволочиського районного суду Тернопільської області Сташків Н.Б., розглянувши матеріали зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя,-

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.

Крім того позивачем подано клопотання про відстрочення сплати судового збору посилаючись на те, що на данай час перебуває у скрутному матеріальному становищі, з 30 листопада 2017 року ним припинена підприємницька діяльність як фізичної особи підприємця, з грудня 2017 року перебуває на обліку як безробітний у Підволочиському районному центрі зайнятості. Крім того у листопаді 2017 року був прооперований у Підволочиській КЦРЛ, усі наявні заощадження витратив на післяопераційну реабілітацію.

Вивчивши клопотання про відстрочення сплати судового збору, приходжу до висновку про відмову в задоволенні клопотання з наступних причин:

Відповідно до ч. 2 ст. 193 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємоповязані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Згідно ч. 1 ст.194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил предявлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу.

Згідно ч. 4 статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про судовий збір» судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Згідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» в якому ставка для сплати судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичних осіб становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Частиною 1 ст. 136 ЦПК України визначено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до ч.1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сімї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоровю.

Суд вважає, що причини, на які посилається позивач не можуть бути підставою для відстрочення сплати судового збору.

Згідно постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Отже питання розстрочення сплати судового збору є правом суду і застосовується у виключних випадках за наявності лише вагомих для цього підстав.

Позивач в якості підстави для задоволення заяви про відстрочення сплати судового збору вказав на факт віднесення позивача до категорії неплатоспроможних. Заявлені позивачем обставини є недостатніми для задоволення заяви про відстрочення сплати судового збору, оскільки обставини, на які посилається позивач не свідчать про тяжкий матеріальний стан сторони у розумінні Закону України «Про судовий збір».

Суд встановивши, що зазначену зустрічну позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача надає йому строк для усунення недоліків.

При таких обставинах зустрічна позовна заява повинна бути залишена без руху, а позивачу наданий термін для усунення недоліків - сплати судового збору в порядку та розмірах, визначених Законом України «Про судовий збір».

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 177, 193, 194 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя - залишити без руху.

Повідомити позивача, що у разі не виправлення недоліків на протязі десяти днів з дня отримання даної ухвали, зустрічна позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя - підпис

копія вірна:

Суддя Підволочиського районного суду

Тернопільської області ОСОБА_3