УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 січня 2018 року суддя Херсонського міського суду Херсонської області Хайдарова І.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна,-

ВСТАНОВИВ:

До суду 11 грудня 2017 року надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна.

В порядку ч. 3 ст. 122 ЦПК України (в редакції до 03.08.2017 року) направлено запит до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання стосовно надання відпові про зареєстроване місце проживання відповідача ОСОБА_2

15 грудня 2017 року набрав чинності Цивільний процесуальний кодекс України в новій редакції.

Пунктом 11 частини першої Перехідних положень ЦПК (Розділ ХІІІ) встановлено: заяви і скарги, подані до набрання чинності цією редакцією Кодексу, провадження за якими не відкрито на момент набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цієї редакції Кодексу. Такі заяви чи скарги не можуть бути залишені без руху, повернуті або передані за підсудністю, щодо них не може бути прийнято рішення про відмову у прийнятті чи відмову у відкритті провадження за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу, якщо вони подані з додержанням відповідних вимог процесуального закону, які діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

З Відділу місця проживання фізичних осіб Херсонської міської ради надійшла відповідь про зареєстроване місце проживання відповідача ОСОБА_2

Відповідно до ч.5 ст. 119 ЦПК України (в редакції від 03.08.2017 року), до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України (в редакції від 03.08.2017 року), суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Позивачем надано суду клопотання про звільнення від сплати судового збору, яке мотивоване тим, що є інвалідом 3 групи загального захворювання безтерміново та є малозабезпеченою особою, отримує пенсію яка ненабагато перевищує прожитковий мінімум.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Суд, розглянувши заяву про відстрочення сплати судового збору, приходить до висновку про відмову у її задоволенні.

Так, згідно ч. 1 ст. 136 ЦПК України (в редакції від 15.12.2017 року), суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до ст. 8 Закону України "Про судовий збір" (в редакції від 07.01.2018 року), враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сімї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоровю.

Частиною 2 ст. 8 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Позивач до зазначених осіб не відноситься, а тому підстав для звільнення позивача від сплати судового збору немає, та у задоволенні відповідного клопотання слід відмовити.

Відповідно до п.1.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подачу такого позову складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України "Про державний бюджет України на 2018 рік" встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2018 року у розмірі 1762,00 грн.

Відповідно п.2 ч.1 ст.176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

Позивачем в порушення вказаних вимог ціну позову не зазначено, а доказів, які б надавали суду можливість визначити її самостійно не надано.

З урахуванням того, що позовні вимоги позивача мають майновий характер, тому в даному випадку ціна позову буде розраховуватися, виходячи з вартості майна, на яке він просить визнати право власності (4/9 частин), через що позивачеві необхідно вказати ціну позову, виходячи з вартості 4/9 частин спірного майна на дату подання позову та надати суду документи на підтвердження реальної вартості цього майна.

У випадку ненадання документу, що встановлює дійсну вартість майна, враховуючи приписи ч. 2 ст. 176 ЦПК України, суд попередньо визначає суму судового збору, який підлягає сплаті за подання зазначеного позову в розмірі 2000,00 грн.

На підставі ст. 185 ч.1 ЦПК України вищевказана позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачеві строку для усунення вищевказаних недоліків з розясненням того, що в разі їх не усунення у встановлений судом термін вищевказана позовна заява буде визнана неподаною та повернута позивачеві.

На підставі викладеного та керуючись статтею 185 ЦПК України,-

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна - залишити без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху направити позивачу.

Надати позивачу строк для усунення недоліків п'ять днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Розяснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений строк, позовна заява вважатиметься не поданою та буде повернута.

Ухвала в частині визначення розміру судових витрат може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Херсонської області шляхом подачі апеляційної скарги в п'ятнадцятиденний строк з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

СуддяОСОБА_3