Номер провадження 2/643/1451/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.01.2018 р. Московський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Довготько Т.М.

при секретарі - Бахметьєвій Ю.С.,

позивача ОСОБА_1

відповідача ОСОБА_2,

представника відповідача ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення матеріальної та моральної шкоди

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду перебуває вищезазначена цивільна справа.

В судовому засіданні відповідач ОСОБА_2 та його представник ОСОБА_3 заявили клопотання про призначення судово автотоварознавчої експертизи для визначення розміру майнової шкоди, завданої позивачу внаслідок ДТП. В обґрунтування вказують на те, що сума матеріального збитку автомобіля НОМЕР_1, визначена висновком експертного автотоварознавчого дослідження №7349 від 19.06.2017року значно завищена, обсяг пошкоджень транспортного засобу не відповідає дійсності, та експертиза була проведена за відсутності ОСОБА_2

Позивач ОСОБА_1 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, крім того зазначив, що його автомобіль вже відремонтований.

Суд, вислухавши сторони, свідків ОСОБА_4 та ОСОБА_5, які зазначили, що у автомобіля «Toyota Camry» було пошкоджено передній бампер та ліва фара, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи обєктивність і неупередженість: сприяє учасниками судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з'ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз'яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов'язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.

Призначений судом експерт невідкладно повинен повідомити суд про неможливість проведення ним експертизи через відсутність у нього необхідних знань або без залучення інших експертів.

У справі «Шенк проти Швейцарії» від 12.07.1988 А № 140 Європейський суд з прав людини зазначав, що Конвенція не встановлює норми про докази як такі. Відтак, Суд не може, в принципі, виключати, що докази, отримані з порушеннями національного законодавства, можуть бути прийняті до розгляду. Національний суд має оцінити представлені йому докази і вагомість будь-яких доказів, які сторона хоче долучити до справи. Однак, Суд має пересвідчитися, чи провадження в цілому, включаючи спосіб збирання доказів, було справедливим, як того вимагає п. 1 ст. 6 Конвенції.

Таким чином, суд вважає, що за наявності сумнівів у відповідача щодо розміру визначеного у висновку матеріального збитку, завданого власнику транспортного засобу, відмова у задоволенні клопотання буде несправедливою та не сприятиме всебічному і повному зясуванню обставин справи. Крім того, суд вважає такими, що заслуговують на увагу твердження позивача про те, що оскільки на даний час автомобіль вже відновлений, а тому встановлення реальної вартості матеріального збитку, завданого пошкодженням автомобіля, ускладнюється, у звязку з чим проведення даної експертизи доцільно проводити з урахуванням матеріалів даної цивільної справи, зокрема наявного у ній висновку про визначення матеріального збитку завданого власнику транспортного засобу.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках: призначення судом експертизи.

Враховуючи те, що проведення судової експертизи призначене поза межами суду і для забезпечення належного її проведення є необхідність направлення у розпорядження експертів матеріалів даної цивільної справи, суд позбавлений можливості продовжити подальший розгляд справи, а тому вважає за доцільне зупинити провадження у справі.

Керуючись ст.ст. 102, 103, 104, 108, 109, 252, 253 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Призначити у справі судову автотоварознавчу експертизу, проведення якої доручити ХНДІСЕ ім. засл. проф.М.С. Бокаріуса.

На вирішення експертів поставити наступні питання:

-Яка вартість матеріального збитку, заподіяного автомобілю НОМЕР_1, пошкодженого внаслідок ДТП, що сталася 27.04.2017 року.

Для проведення судової автотоварознавчої експертизи надати матеріали даної цивільної справи.

Попередити експертів про кримінальну відповідальність по ст.ст.384, 385 КК України.

Витрати по проведенню експертизи покласти на сторону, яка заявила клопотання відповідача ОСОБА_2 /АДРЕСА_1/.

Роз'яснити сторонам про наслідки від ухилення від участі в експертизі, передбачені ст. 109 ЦПК України, а саме те, що у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з'ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

На час проведення судової автотоварознавчої експертизи провадження у справі зупинити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана в частині зупинення провадження у справі, протягом пятнадцяти днів з дня його (її) проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Т.М.Довготько