Справа № 577/2503/18
Провадження № 2/577/1025/18

З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
29 жовтня 2018 року м. Конотоп
Конотопський міськрайонний суд Сумської області
головуючого-судді Семенюк І.М.
за участю секретаря судового засідання Кузнєцової Л.В.
ВСТАНОВИВ :
Представник позивача в судове засідання не з'явився, звернувся до суду з письмовою заявою , в якій просив справу розглядати без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, проти заочного розгляду справи не заперечує. .
Відповідач ОСОБА_2 повторно в судове засідання не зявилася та не повідомила про причини своєї неявки, незважаючи на те, що про дату, час та місце розгляду справи була належно повідомлена у встановленому законом порядку. Відзив та заперечення проти позову від відповідача не надходили, тому суд ухвалює рішення про заочний розгляд даної справи у відповідності до вимог ст. 280 ЦПК України.
В звязку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України.
Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню.
Судом встановлено, що 17.08.2015 року між ПАТ КБ «ПриватБанк» та ОСОБА_2 було укладено кредитний договір, згідно якого позивач надав відповідачу кредит у розмірі 500,00 грн. Своїм підписом ОСОБА_2 підтвердила згоду на те, що підписана заява разом з Умовами та правилами надання банківських послуг, які викладені на банківському сайті, складає між ним та банком договір про надання банківських послуг (а.с.9). Договір діє протягом 12 місяців з моменту підписання, а, якщо протягом цього терміну жодна із сторін не проінформує іншу про припинення дії договору, він автоматично лонгується на той самий строк .
Відповідач зобов'язалася сплачувати заборгованість за кредитом, відсотками за його використання, за перевитрати платіжного ліміту, а також оплачувати комісії на умовах, передбачених договором
При укладанні кредитного договору сторони керувались ч.1 ст. 634 ЦК України , згідно якої договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.
Сторони не ставили питання про розірвання договору від 17.08.2015 року .
Таким чином, між позивачем та відповідачем виникли цивільні права та обовязки, які вони врегулювали договором від 17.08.2015 року.
ПАТ КБ «ПриватБанк» умови кредитного договору виконав та надав ОСОБА_2 кредит у розмірі 500,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок, що підтверджується анкетою-заявою від 17.08.2015 року, витягом з тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна » (а.с.10).
Відповідач не виконав належним чином зобовязання з погашення кредиту.
ОСОБА_3 ст. 526 ЦК України зобовязання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу.
Відповідно до ст. 629 ЦК України договір є обовязковим для виконання сторонами.
Статтею 1054 ЦК України передбачено, що за кредитним договором банк зобовязується надати грошові кошти позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобовязується повернути кредит та сплатити проценти. До відносин за кредитним договором застосовуються положення §1 гл.71 ЦК України щодо позики.
ОСОБА_3 з ч.1 ст. 1049 ЦК України позичальник зобовязаний повернути позикодавцеві позику в строк та в порядку, що встановлені договором.
Якщо договором встановлений обовязок позичальника повернути позику частинами, то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів належних йому відповідно до ст. 1048 цього Кодексу (ч.2 ст. 1050 ЦК України).
Відповідно до ст. 1051 ЦК України, позичальник має право оспорити договір позики на тій підставі, що грошові кошти або речі насправді не були одержані ним від позикодавця або були одержані у меншій кількості, ніж встановлено договором.
В справі відсутні докази, що відповідач оспорював договір позики, укладений між нею та ПАТ КБ ПриватБанк», або, кредитний договір укладений відповідачем проти його справжньої волі.
З наданого розрахунку вбачається, що відповідач не сплатив отриманий ним кредит, відсотків та комісії, а тому, відповідно до зазначених вище норм цивільного законодавства, ці суми підлягають стягненню з відповідача на користь ПАТ КБ «ПриватБанк».
Щодо стягнення з відповідача неустойки штрафу (фіксована частина та процентна складова) за неналежне виконання зобов'язань за кредитним договором, суд вважає за необхідне зазначити наступне.
ОСОБА_3 з Тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна» за несвоєчасне погашення кредиту та/або процентів нараховується пеня. Окрім того, при порушенні строків платежів по будь-якому із грошових зобовязань, передбачених договором, нараховується також штраф в сумі 500 грн.+5% від суми позову.
Отже, кредитним договором передбачена подвійна юридична відповідальність у вигляді пені та штрафу за одне й те саме правопорушення.
Відповідно до статті 549 ЦК України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання (частина друга статті 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобовязання за кожен день прострочення виконання (частина третя статті 549 ЦК України).
За положеннями статті 61 Конституції України, ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.
Враховуючи вищевикладене та відповідно до статті 549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення - строків виконання грошових зобов'язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у статті 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення. (Висновок Верховного Суду України, висловлений у постанові від 21 жовтня 2015 року у справі № 6-2003цс15)
ПАТ КБ «ПриватБанк» надано суду докази про порушення відповідачем умов кредитного договору, яке полягає у несплаті щомісячних платежів на погашення кредиту та процентів. В той же час, за це порушення банком нараховано і пеню, і штраф, що відповідно до наведеного висновку Верховного Суду України, який має враховуватися іншими судами загальної юрисдикції, є подвійною цивільно-правовою відповідальністю за одне і те саме порушення.
За таких обставин, неустойка у вигляді штрафів (фіксована частина та процентна складова), стягненню з відповідача не підлягає.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України суд стягує з відповідача на користь ПАТ КБ «ПриватБанк» судові витрати по справі, повязані зі сплатою судового збору при подачі ним позову до суду в сумі 1762 грн.
На підставі викладеного, відповідно до ст.ст. 526, 549-551,629,1048-1050,1054 ЦК України , керуючись ст.ст. 12,81, 141, 263-265, 282 ЦПК України,-
ВИРІШИВ:
Позовні вимоги публічного акціонерного товариства ОСОБА_1 ПРИВАТБАНК задовольнити частково.
В задоволенні вимог про стягнення штрафу в розмірі 1258 гривень 94 копійок відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуто Конотопським міськрайонним судом Сумської області за письмовою заявою відповідача , поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене в день його проголошення , має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи через Конотопський міськрайонний суд Сумської області.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення , заочне рішення може бути оскаржено в загальному порядку , встановленому цивільним процесуальним кодексом України.
Повний текст рішення виготовлений 31 жовтня 2018 року.
Суддя Семенюк І. М.