Справа №705/201/18
2/705/971/18

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 жовтня 2018 року Уманський міськрайонний суд Черкаської області

в складі: головуючої судді Ребриної К.Г.

при секретарі Маштабей Л.В.

з участю представника позивача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Умань цивільну справу за позовом ОСОБА_2 в особі представника ОСОБА_1 до ОСОБА_3 сільської ради Уманського району Черкаської області про продовження строку для прийняття спадщини , -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_2 в особі представника ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 сільської ради Уманського району Черкаської області про продовження строку для прийняття спадщини, вказавши, що 25 липня 2013 року в с. Рижавка ОСОБА_4 склала заповіт та зробила наступне розпорядження на випадок її смерті. Земельну ділянку площею 3,1867 га, яка належить ОСОБА_4 на праві приватної власності на землю згідно державного акту І-ЧР № 009903 заповіла ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1. 03 вересня 2016 року ОСОБА_4 померла, що підтверджується повторно виданим свідоцтвом про смерть І-СР № 310775, видане Уманським РВ ДРАЦС ГТУЮ у Черкаській області. Після смерті ОСОБА_4 залишилося належне їй майно у вигляді земельної ділянки загальною площею 3,1867 га, яка знаходиться на території ОСОБА_3 сільської ради Уманського району Черкаської області з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що підтверджується державним актом на право приватної власності на землю серії І-ЧР № 009903, який виданий на підставі рішення виконавчого комітету ОСОБА_3 сільської ради № 20-1 від 20.04.2001 року.

16.11.2017 року ОСОБА_2 звернувся із заявою до приватного нотаріуса Уманського районного нотаріального округу Черкаської області ОСОБА_5 щодо видачі на його імя свідоцтва про право на спадщину за заповітом на земельну ділянку розміром 3,1867 га, надану для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташовану на території ОСОБА_3 сільської ради Уманського району, Черкаської області після смерті ОСОБА_4, яка померла 03 вересня 2016 року.

В цей же день, приватним нотаріусом Уманського районного нотаріального округу Черкаської області ОСОБА_5 була винесена постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії, підставою якої стало не подання заяви про прийняття спадщини на протязі шести місяців з дня смерті спадкодавця. Згідно довідки ОСОБА_3 сільської ради № 149 від 30.08.2017 року ОСОБА_4 на день смерті проживала із співмешканцем ОСОБА_6 ОСОБА_6 помер 12 грудня 2016 року, що підтверджується свідоцтвом про смерть І-СР № 310776 від 07.09.2017 року.

Приватний нотаріус ОСОБА_5 виносячи постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій зазначив, що спадкова справа після смерті ОСОБА_4, яка померла 03.09.2016 року не заводилась. Спадкодавець і спадкоємець (позивач) не проживали разом, що підтверджується довідкою № 149 від 30.08.2017 року, виданої ОСОБА_3 сільською радою. Вказане не дає спадкоємцю можливості оформити право на спадщину у встановленому законом порядку.

ОСОБА_2 являється керівником ТОВ «Агрофірма «Джулинка», виробничі потужності якої знаходяться в с. Джулинка Бершадського району Вінницької області та перебуває з 10.10.2016 року в службовому відрядженні поза межами м. Умань. Весняно-польові роботи вимагають постійної присутності керівника, а також постійних закордонних відряджень. Дані твердження підтверджуються відмітками про перетин кордону України в закордонному паспорті позивача. А тому пропуск спадкоємцем ОСОБА_2 шестимісячного строку для подачі нотаріусу заяви про прийняття спадщини, виник у звязку з обєктивними обставинами, які просять суд визнати поважними.

Просить суд визнати поважними причини пропуску строку для прийняття спадщини за заповітом; надати ОСОБА_2 додатковий строк терміном в 1 місяць для прийняття спадщини та подачі відповідних документів до нотаріальних установ у відповідності до заповіту № 55 від 25 липня 2013 року щодо спадкового майна, яке залишилося після смерті ОСОБА_4, яка померла 03 вересня 2016 року.

Представник позивача ОСОБА_2 ОСОБА_1 в підготовчому судовому засіданні позовні вимоги позивача підтримав та просив їх задоволити.

Представник відповідача ОСОБА_3 сільської ради Уманського району Черкаської області в підготовче судове засідання не з'явився, але надав на адресу суду письмове клопотання ( вх. № 23388 від 17.09.2018 року) в якому вказав , що ОСОБА_3 сільська рада позовні вимоги визнає, не заперечує проти їх задоволення та просить розглядати справу за відсутності відповідача.

Вислухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд вважає за необхідне позовну вимогу задовольнити у повному обсязі з наступних підстав .

Статтею 1217 ЦК України перебачено, що спадкування можливе за заповітом.

Відповідно до ч.1 ст.1220 ЦК України , спадщина відкривається внаслідок смерті особи.

Згідност.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ч. 3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 81 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, враховуючи, також, відсутність заперечень на предмет позову з боку відповідача, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Керуючись ст.ст.55,124 Конституції України, ст.ст.12,13,81,259,263-265 ЦПК України, ст. ст. 1217, 1220-1223, 1258, 1261, 1270, 1272 ЦК України, суд,-

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_2 в особі представника ОСОБА_1 до ОСОБА_3 сільської ради Уманського району Черкаської області про продовження строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, додатковий строк терміном в один місяць для прийняття спадщини та подачі відповідних документів до нотаріальних установ, у відповідності до заповіту № 55 від 25 липня 2013 року щодо спадкового майна, яке залишилося після смерті ОСОБА_4, яка померла 03 вересня 2016 року, з дня набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене до судової палати з цивільних справ апеляційного суду Черкаської області шляхом подачі апеляції через суд першої інстанції протягом 30 днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий К.Г. Ребрина