Справа № 754/5146/15-ц
У Х В А Л А

Іменем України

24 жовтня 2018 року м. Київ

Деснянський районний суд міста Києва

під головуванням судді Бабко В.В.

за участю секретаря судового засідання Смолко А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_1 на дії державного виконавця Деснянського районного відділу державної виконавчої служби міста Києва Головного територіального управління юстиції у місті Києві Арійончик Катерини Володимирівни, -

В С Т А Н О В И В:

Скаржник ОСОБА_1 звернулася до суду з скаргою на дії державного виконавця Деснянського районного відділу державної виконавчої служби міста Києва Головного територіального управління юстиції у місті Києві Арійончик Катерини Володимирівни.

В судове засідання, яке було призначено на 19.09.2018року скаржник ОСОБА_1, яка була повідомлена належним чином про час та дату судового засідання не з'явилась, тому судом було відкладено скаргу на 24.10.2018р. на підставі п. 1 ч. 2 ст. 223 ЦПК України.

24.10.2018р. скаржник повторно в судове засідання не з'явилась, про день та час розгляду справи повідомлялась належним чином, заяви про розгляд справи у відсутності скаржника до суду не надходило.

Відповідно до ч. 9 ст. 10 ЦПК України, якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Однією з основних засад цивільного судочинства, у відповідність до ст. 2 ЦПК України, є неприпустимість зловживання процесуальних прав.

Відповідно до ч. 2 ст. 43 ЦПК України, учасники справи зобов'язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об'єктивному встановленню всіх обставин справи.

Стаття 44 ЦПК України зазначає, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв'язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Враховуючи вказане, суд визнає, що скаржник двічі не з'явилася до суду без поважних причин.

Згідно з ч. 5 ст. 223 та п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України у разі якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання або не повідомить про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його не з'явлення не перешкоджає розгляду справи, суд залишає заяву без розгляду.

На порушення вимог чинного законодавства, скаржник неналежним чином користується наданами процесуальними правами, оскільки справа протягом тривалого часу, перебуває у провадженні Деснянського районного суду міста Києва.

Враховуючи, що в матеріалах справи недостатньо даних про права та взаємовідносини сторін, вважає неможливим розгляд справи за відсутності скаржника, а також враховуючи відсутність підтвердження поважності причин неявки в судове засідання, суд дійшов висновку, що скарга підлягає залишенню без розгляду.

Відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду.

Керуючись статтями 10, 257 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу ОСОБА_1 на дії державного виконавця Деснянського районного відділу державної виконавчої служби міста Києва Головного територіального управління юстиції у місті Києві Арійончик Катерини Володимирівни - залишити без розгляду.

Відповідно до ст. 257 ч. 1 п.3 ЦПК України, скаржник має право знову звернутись до суду з аналогічним скаргою.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала суду першої інстанції оскаржується в апеляційному порядку окремо від рішення суду у випадках, передбачених статтею 353 ЦПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду м. Києва протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали складено та підписано 24 жовтня 2018року

Суддя В.В. Бабко