КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження
№22-ц/824/1179/2018
У Х В А Л А

25 жовтня 2018 року місто Київ

справа № 2-2195/05

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого - судді: Борисової О.В.

суддів: Ратнікової В.М., Левенця Б.Б.

розглянув клопотання ОСОБА_1 про проведення судового засідання в режимі відеоконференції у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_2 та її представника ОСОБА_3 на рішення Святошинського районного суду міста Києва від 04 липня 2005 року, ухвалене під головуванням судді Весельської Т.Ф., у справі за заявою ОСОБА_4, заінтересована особа: орган опіки та піклування Святошинської в місті Києві державної адміністрації про визнання особи недієздатною та встановлення опіки,-

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Святошинського районного суду міста Києва від 04 липня 2005 року заяву ОСОБА_4 задоволено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду ОСОБА_2 та її представник ОСОБА_3 16 квітня 2018 року подали апеляційну скаргу.

Ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 24 квітня 2018 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 та її представника ОСОБА_3 було повернуто особі, яка її подала.

Постановою Верховного Суду від 08 серпня 2018 року касаційну скаргу ОСОБА_2 та її представника ОСОБА_3 задоволено.

Ухвалу Апеляційного суду міста Києва від 24 квітня 2018 року скасовано, справу передано на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 07 вересня 2018 року відкрито провадження у справі за вищевказаною апеляційною скаргою.

Ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 21 вересня 2018 року дану справу було призначено до розгляду.

Указом Президента України від 29 грудня 2017 року №452/2017 про ліквідацію апеляційних судів та утворення апеляційних судів в апеляційних округах утворено Київський апеляційний суд в апеляційному окрузі, шляхом ліквідації Апеляційного суду міста Києва та Апеляційного суду Київської області.

Відповідно до ч.6 ст.147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» у разі ліквідації суду, що здійснює правосуддя на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці (відповідних адміністративно-територіальних одиниць), та утворення нового суду, який забезпечує здійснення правосуддя на цій території, суд, що ліквідується, припиняє здійснення правосуддя з дня опублікування в газеті «Голос України» повідомлення голови новоутвореного суду про початок роботи новоутвореного суду.

Указом Президента України від 28 вересня 2018 року №297/2018 переведено суддів апеляційного суду міста Києва на роботу на посадах суддів Київського апеляційного суду.

Відповідно до ст.147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» рішенням зборів суддів Київського апеляційного суду від 02 жовтня 2018 року №3 днем початку роботи Київського апеляційного суду визначено 03 жовтня 2018 року. Відповідне повідомлення опубліковано в газеті «Голос України» №185 від 03 жовтня 2018 року.

У порядку п.3 ч.1 ст.31 ЦПК України нерозглянуті апеляційні скарги, заяви, клопотання, подані до Апеляційного суду міста Києва та Апеляційного суду Київської області передано до новоутвореного Київського апеляційного суду.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 09 жовтня 2018 року вищевказану справу було прийнято до провадження Київського апеляційного суду та призначено справу до розгляду на 08 листопада 2018 року о 11.45 год.

24 жовтня 2018 року до Київського апеляційного суду надійшло клопотання ОСОБА_1 про проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

На обґрунтування доводів заявленого клопотання зазначала, що вона не зможе прибути у судове засідання, яке призначено на 08 листопада 2018 року у зв'язку з тим, що вона мешкає та працює у Німеччині.

Вказувала, що на даний час вона вагітна та не взмозі здійснити подорож до України.

Зазначала, що вона зацікавлена в тому, щоб судове засідання відбулося, а відтак, просила забезпечити можливість її присутності у судовому засіданні шляхом забезпечення проведення відеоконференції.

Колегія суддів вважає, що клопотання заінтересованої особи ОСОБА_1 про проведення судового засідання в режимі відеоконференції задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Згідно з ч.ч.1, 2 ст. 212 ЦПК України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов'язковою. Учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п'ять днів до судового засідання.

Відповідно до ч.7 вказаної статті у клопотанні про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду в обов'язковому порядку зазначається суд, в якому необхідно забезпечити її проведення.

Частиною 11 даної статті визначено, що відеоконференція, у якій беруть участь учасники справи, фіксується судом, який розглядає справу, за допомогою технічних засобів відео- та звукозапису. Відео- та звукозапис відеоконференції зберігається в матеріалах справи.

Відповідно до вимог вищевказаної статті проведення судового засідання в режимі відеоконференції є правом, а не обов'язком суду.

Згідно з затвердженою наказом Державної судової адміністрації України №155 від 15 листопада 2012 року Інструкцією про порядок роботи з технічними засобами відеозапису ходу і результатів процесуальних дій, які проводяться у режимі відеоконференції, під час судового засідання (кримінального провадження) відеоконференція - це телекомунікаційна технологія інтерактивної взаємодії двох або більше віддалених учасників судового провадження з можливістю обміну аудіо- та відеоінформацією у реальному масштабі часу з урахуванням керуючих даних (п.2.1 Інструкції), технічні засоби відеозапису ходу і результатів процесуальних дій - це сукупність програмно-апаратних засобів та приладів, що забезпечують належне фіксування, зберігання, копіювання (дублювання) і використання інформації, яка відображає процес відеоконференції (п.2.2 Інструкції).

Інформація про суди, які забезпечені технічними засобами відеоконференцзв'язку, розміщується на офіційному веб-порталі судової влади України (п.1.1.2 інструкції).

Згідно із положеннями Інструкції та ЦПК України також повинні бути дотримані інші обов'язкові умови проведення відеоконференції.

Таким чином, для забезпечення можливості участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції повинні бути дотримані визначені організаційно-технічні можливості та відеоконференція повинна здійснюватися судом, який ними забезпечений.

Клопотання ОСОБА_1 не містить відомостей про суд на території України, в якому необхідно забезпечити проведення відеоконференції, що суперечить вимогам ЦПК України.

При цьому, колегія суддів звертає увагу на те, що між державою Україною та Федеративною Республікою Німеччина відсутня угода про порядок проведення судових засідань в режимі відеоконференції.

З урахуванням наведеного, колегія суддів дійшла висновку про відмову у задоволенні клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

Керуючись ст.212 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про проведення судового засідання в режимі відеоконференції у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_2 та її представника ОСОБА_3 на рішення Святошинського районного суду міста Києва від 04 липня 2005 року, ухвалене під головуванням судді Весельської Т.Ф., у справі за заявою ОСОБА_4, заінтересована особа: орган опіки та піклування Святошинської в місті Києві державної адміністрації про визнання особи недієздатною та встановлення опіки відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий:

Судді: