ОЧАКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД МИКОЛАЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 483/1085/18
Провадження № 2/483/458/2018
РІШЕННЯ

Іменем України

29 жовтня 2018 року м. Очаків

Очаківський міськрайонний суд Миколаївської області у складі:

головуючого - судді Рак Л.М.

за участю секретаря Марчук І.В.,

позивача ОСОБА_1,

третьої особи ОСОБА_2,

представника третьої особи ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Козирської сільської ради Очаківського району Миколаївської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - ОСОБА_2, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

25 червня 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаним позовом до Козирської сільської ради Очаківського району Миколаївської області. Свої вимоги обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_4, після смерті якого відкрилася спадщина у вигляді земельної частки (паю) площею 7,42 умовних кадастрових гектарів. У встановлений законом шестимісячний строк з моменту відкриття спадщини він до нотаріальної контори з заявою про її прийняття не звернувся, оскільки з травня по липень 2015 року він перебував за межами Миколаївської області. Посилаючись на викладені обставини, вказує, що пропустив строк з поважних причин, та просить визначити йому додатковий строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті батька ОСОБА_4, тривалістю в два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Позивач в судовому засіданні позов підтримав повністю та просив про його задоволення.

Представник відповідача - Козирської сільської ради Очаківського району Миколаївської області (Козирського Старостинського округу № 2) в судове засідання не з'явився, надавши заяву про розгляд справи без участі його представника, рішення просили прийняти відповідно до чинного законодавства.

Третя особа ОСОБА_2 та її представник ОСОБА_3 в судовому засіданні просили в задоволенні позовних вимог відмовити.

Вислухавши пояснення учасників справи, дослідивши письмові докази, суд дійшов наступного.

Позивач ОСОБА_1, який народився ІНФОРМАЦІЯ_2, є рідним сином ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 та копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 (а.с. 7, 9).

Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина у вигляді земельної частки (паю) площею 7,42 умовних кадастрових гектарів та належала йому на підставі сертифікату на право на земельну частку (пай) серії НОМЕР_3, виданого 29 жовтня 2010 року (а.с. 8).

Відповідно до ст.ст. 1216,1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За загальними положеннями про спадкування, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

При цьому, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом шести місяців він не заявив про відмову від неї.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст. 1269 ЦК України).

З викладеного слідує, що право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Строк прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_4, закінчився 14 червня 2015 року.

Як вбачається з копії спадкової справи № 71/2015, відкритої 02 червня 2015 року державним нотаріусом Другої Очаківської державної нотаріальної контори Миколаївської області, 02 червня 2015 року з заявами про прийняття спадщини за законом після смерті батька ОСОБА_4 звернулися ОСОБА_2 та ОСОБА_5 (а.с. 59, 60).

Заява позивача до нотаріальної контори про прийняття ним спадщини після смерті батька в матеріалах спадкової справи відсутня (а.с. 58-78).

Як вбачається з листа державного нотаріуса Другої Очаківської державної нотаріальної контори Миколаївської області № 292/02-14 від 13 березня 2018 року позивачу роз'яснено чинне законодавство з питання оформлення спадщини та пропуску строку звернення до нотаріальної контори (а.с. 77).

Статтею 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини. Зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7 роз'яснив, що при вирішенні питання про визначення особі додаткового строку, суд має дослідити поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Вказаний вище висновок викладений у постановах Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року № 6-1486цс15, від 14 вересня 2016 року у справі № 6-1215цс16 та Верховного Суду від 28 лютого 2018 року у справі № 710/1397/16-ц.

В п. 2 роз'яснень Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16 травня 2013 року № 24-753/04-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» зазначено, що судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім'єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

При ухваленні рішення щодо визначення додаткового строку для прийняття спадщини, суд оцінює докази з урахуванням вимог статей 77-81 ЦПК України про їх належність, допустимість, достовірність та достатність. Обставини, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Частина 1 статті 81 ЦПК України покладає на кожну із сторін обов'язок із доведення обставин, на які вони посилаються, як на підтвердження своїх вимог та заперечень.

За такого, саме на спадкоємця, який пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини, покладається обов'язок з доведення наявності перешкод для подання такої заяви та поважності таких обставин.

Недоведеність позову є підставою для відмови у його задоволенні.

У відповідності до ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

На обґрунтування позовних вимог позивач посилається, що шестимісячний строк для звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини він пропустив, оскільки перебував за межами Миколаївської області, а саме працював по найму в м. Запоріжжі і в нього не було коштів приїхати до нотаріальної контори та не знав про те, що заяву нотаріусу можливо було направити поштою.

На підтвердження вказаних обставин допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_6 пояснила, що вона разом з чоловіком ОСОБА_1 05 чи 06 червня 2015 року поїхали на роботу в м. Запоріжжя, тому він в передбачений законом строк не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини після смерті свого батька.

Свідок ОСОБА_7 в судовому засіданні пояснив, що в червні 2018 року він разом з ОСОБА_1 їздили на заробітки в м. Запоріжжя, дружина останнього з ними на заробітки не їздила.

Оцінивши вищевказані докази, суд вважає, що вони не свідчать про наявність у позивача об'єктивних, непереборних та істотних труднощів для прийняття спадщини, оскільки обставини на які посилається позивач не можуть вважатися поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини.

Таким чином, суд приходить до висновку про те, що позивачем не доведено поважність причин пропуску ним шестимісячного строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини.

Крім того, суд вважає, що позов пред'явлено до неналежного відповідача, належними відповідачами мають бути діти померлого ОСОБА_4 - ОСОБА_2 та ОСОБА_5, які відповідно до ст. ст. 1268, 1269 ЦК України та в передбачений законом строк звернулися з заявами до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті батька.

Разом з тим, позивачем пред'явлено позов безпосередньо до Козирської сільської ради Очаківського району Миколаївської області, яка є неналежним відповідачем, при цьому суд позбавлений процесуальних повноважень з власної ініціативи здійснити заміну неналежного відповідача, а так само й притягнути співвідповідача.

Враховуючи викладене, суд не вбачає підстав для задоволення позову, а тому в його задоволенні слід відмовити.

Судові витрати суд відносить на рахунок позивача.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 259, 263- 265 ЦПК України, суд-

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Козирської сільської ради Очаківського району Миколаївської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - ОСОБА_2, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, - відмовити.

Судові витрати віднести на рахунок позивача.

Рішення може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Миколаївського апеляційного суду через Очаківський міськрайонний суд Миколаївської області протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий: