йСправа № 304/1436/18 Провадження № 2/304/468/2018
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

29 жовтня 2018 року м. Перечин

Суддя Перечинського районного суду Закарпатської області Чепурнов В.О., розглянувши позовну заяву Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В :

позивач звернувся в суд з позовом до ОСОБА_1 про стягнення боргу. Свої позовні вимоги мотивує тим, що відповідно до укладеного договору № б/н від 14 червня 2012 року відповідач отримала кредит у розмірі 8 000 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Відповідач підтвердила свою згоду на те, що підписана заява разом з Умовами та Правилами надання банківських послуг та Тарифами Банку складає між нею та Банком Договір про надання банківських послуг, що підтверджується підписом у заяві. Щодо встановлення та зміни кредитного ліміту Банк керувався п. п. 2.1.1.2.3., 2.1.1.2.4. вказаного Договору, на підставі яких відповідач при його укладанні надала свою згоду щодо прийняття будь-якого розміру кредитного ліміту та його зміну за рішенням та ініціативою Банку. Оскільки ОСОБА_1 уклавши з позивачем кредитний договір та отримавши грошові кошти на умовах повернення, строковості та платності, систематично порушувала свої договірні зобовязання, що призвело до виникнення заборгованості, то така станом на 26 вересня 2018 року склала 32 082,93 грн., з яких: 16 002,25 грн. заборгованість за відсотками за користування кредитом; 21 838,74 грн. нарахована пеня, а також штрафи відповідно до п.2.1.1.7.6. Умов та правил надання банківських послуг: 500 грн. штраф (фіксована частина), 1 503,95 грн. штраф (процентна складова). Тому позивач просить позов задовольнити.

Подана заява підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Частиною 1 статті 175 ЦПК України визначено, що у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Так, позовна заява має містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини, а також обґрунтований розрахунок сум, що стягуються.

Як розяснено у п. 13 постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 «Про судове рішення у цивільній справі» від 18 грудня 2009 року у рішенні щодо грошових зобовязань має бути висновок суду про розмір грошових сум та детальний порядок його обчислення за кожною з вимог.

Так, позивачем заявлено вимогу про стягнення заборгованості за кредитним договором № б/н від 14 червня 2012 року у розмірі 32 082,93 грн., яка складається із заборгованості за відсотками у сумі 16 002,25 грн., 21 838,74 грн. нарахованої пені, а також по судовим штрафам у розмірі 500 грн. та 1 503,95 грн., однак обставин, якими обґрунтовується розмір заборгованості по процентам у заяві не викладено, натомість розрахунок заборгованості з дати укладення договору по день розрахунку містить три види поточної процентної ставки 27,60 %, 32,40 %, 42,00 %.

У звязку з наведеним, позивачу слід надати детальний розрахунок заборгованості у якому слід чітко визначити: - яку суму позивач просить стягнути як відсотки за користування кредитом і за який період така заборгованість утворилася (з урахуванням необхідності обґрунтування зміни розміру відсоткової ставки та зазначення правової підстави для їх сплати); - яка сума утворилася як заборгованість по пені за несвоєчасне повернення кредиту та пені за несвоєчасне повернення відсотків, за який період (з урахуванням необхідності обґрунтування зміни розміру вказаної пені та зазначення правової підстави для її сплати).

При цьому до матеріалів позовної заяви додано два розрахунки заборгованості станом на 31 серпня 2015 року та на 26 вересня 2018 року, при дослідженні яких встановлено, що суми в них та суми наведені у позовній заяві різняться. Так, з поданої позовної заяви вбачається стягнення відсотків, пені та штрафів, тоді як у одному з розрахунків зазначено про заборгованість за кредитом станом на 31 серпня 2015 року у сумі 7 999,35 грн.

Зазначене свідчить про те, що заявлені банком вимоги є неконкретизованими, що створюватиме для суду ускладнення під час перевірки розрахунку заборгованості за кредитним договором.

Відповідно до частини 2 статті 177 цього Кодексу позивач зобовязаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Крім цього, частиною 7 статті 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Відповідно до ч. 1 ст. 62 цього Кодексу повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами: довіреністю фізичної або юридичної особи. Частина 3 вказаної статті визначає, що довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (електронним цифровим підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами. Відповідно до ч. 5 даної статті відповідність копії документа, що підтверджує повноваження представника, оригіналу може бути засвідчена підписом судді.

Згідно ч. 6 ст. 62 ЦПК України оригінали документів, зазначених у цій статті, копії з них засвідчені суддею, або копії з них засвідчені у визначеному законом порядку приєднуються до матеріалів справи.

Таким чином, копія довіреності може бути засвідчена суддею з наданого до суду оригіналу або посвідчена посадовою особою, яка її видала та скріплена печаткою юридичної особи, або має бути нотаріально посвідчена, інші копії не передбачені нормами ЦПК України як такі, що можуть бути підтвердженням повноважень представника.

Разом з тим, на стадії звернення до суду представником позивача ОСОБА_2 надано копію довіреності не засвідчену в установленому законом порядку, що не відповідає положенням ч. 7 ст. 177 ЦПК України.

Відтак, представнику позивача для підтвердження її повноважень щодо подання позовної заяви в інтересах юридичної особи слід надати засвідчену у визначеному законом порядку копію.

Крім того, згідно ч. 2 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Так, згідно п. п. 5.26 та 5. 27 Розділу 5 «Вимоги до змісту та розташовування реквізитів документів» Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлювання документів ДСТУ 4163-2003», затвердженого наказом Державного комітету з питань технічного регулювання та споживчої політики № 55 від 07 квітня 2003 року, відбитком печатки організації засвідчують на документі підпис відповідальної особи. Відбиток печатки ставлять так, щоб він охоплював останні кілька літер назви посади особи, яка підписала документ. Відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів «Згідно з оригіналом», назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії і проставляють нижче підпису.

Натомість, подана до суду позовна заява не відповідає вказаним вимогам, а саме копії доданих до справи документів не посвідчені належним чином.

Виходячи з положень ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 177, 185, 258-260 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

позовну заяву Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості залишити без руху та надати строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали, інакше така буде вважатися неподаною та йому повернута.

Ухвала остаточна і не підлягає оскарженню в апеляційному порядку.

Суддя: ОСОБА_3