Номер провадження 2/754/1869/18
РІШЕННЯ

Іменем України

24 жовтня 2018 року

Деснянський районний суд міста Києва

під головуванням судді Бабко В.В.

за участю секретаря судового засідання Смолко А.В.

за участю представника позивача ОСОБА_1

за участю представника відповідача адвоката ОСОБА_2

розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про визнання права власності у порядку спадкування та зустрічним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: П'ятнадцята київська державна нотаріальна контора про визнання права власності у порядку спадкування, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_3 звернулася 5 жовтня 2017 року до суду з позовом про визнання права власності у порядку спадкування.

10 жовтня 2017 року суддею ОСОБА_13 було винесено увалу про відкриття провадження по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про визнання права власності у порядку спадкування.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19 січня 2018 року, справа за єдиним унікальним номером 754/13017/17, номер провадження 2/754/1869/18, передана судді Бабко В.В. у зв'язку з звільненням судді ОСОБА_13

В обґрунтування позовних вимог позивач ОСОБА_3 посилаються на те, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер її батько ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3 померла її мати ОСОБА_6, а тому після їх смерті відкрилась спадщина на частину квартири та житлового будинку.

Для оформлення свідоцтва про право на спадщину позивачка звернулась до нотаріуса, але їй було відмовлено в оформленні спадщини по причині відсутності документів, що підтверджують право власності ОСОБА_6 на 1/3частину житлового будинку та на 1/2частину квартири, про що приватним нотаріусом Сергієнко С.С. було повідомлено в листах про відмови у видачі свідоцтва про право на спадщин.

У зв'язку з вищевикладеним позивач просить суд визнати за собою право власності на 1/3 частину житлового будинку АДРЕСА_2 та 1/2 частину квартири АДРЕСА_1.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 05 квітня 2018 року була витребувана копія спадкової справи щодо майна ОСОБА_6, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3, заведеної приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Сергієнка С.С. Спадкова справа № 09/2017 надійшла до суду.

04.07.2018 року ОСОБА_4 до суду було подано зустрічний позов до ОСОБА_3 про визнання права власності у порядку спадкування на 1/3 частину житлового будинку АДРЕСА_2.

В обґрунтування вимог по зустрічному позову ОСОБА_4 посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_4 помер її батько ОСОБА_8. Після його смерті відкрилась спадщина на 1/2ачастину житлового будинку, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 Для оформлення свідоцтва про право на спадщину ОСОБА_4 звернулася до нотаріуса, але їй було відмовлено по причині відсутності документів, що підтверджують право власності ОСОБА_8 на 1/3 частину житлового будинку, про що державним нотаріусом Щербенко О.В. було винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 29.09.2017року № 4714.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 04 липня 2018 року була витребувана копія спадкової справи щодо майна ОСОБА_8, який помер ІНФОРМАЦІЯ_4, заведеної П'ятнадцятою Київською державною нотаріальною конторою. Спадкова справа № 294/2017 надійшла до суду.

13.07.2018 року адвокат ОСОБА_3 - Приліпа М.М. подала до суду відзив на зустрічний позов, в якому зазначила, що визнає позовні вимоги ОСОБА_4 за зустрічним позовом повністю.

В судовому засіданні представник ОСОБА_3 підтримала позовні вимоги та просили їх задовольнити у повному обсязі, посилаючись на докази які міститься в матеріалах справи та на обставини, які викладені в позовній заяві. Зустрічні позовні вимоги ОСОБА_4 визнала у повному обсязі.

В судовому засіданні представник ОСОБА_4 - адвокат ОСОБА_2 підтримала позовні вимоги за зустрічним позовом та просила їх задовольнити у повному обсязі, посилаючись на докази які міститься в матеріалах справи та на обставини, які викладені в позовній заяві. Позовні вимоги за первісним позовом визнала у повному обсязі.

Згідно із ч. 1, 4 ст. 206 ЦПК України, позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

Відповідно до ч. 5, 6 ст. 263 ЦПК України обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Якщо одна із сторін визнала пред'явлену до неї позовну вимогу під час судового розгляду повністю або частково, рішення щодо цієї сторони ухвалюється судом згідно з таким визнанням, якщо це не суперечить вимогам статті 206 цього Кодексу.

Згідно зі статтями 12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору.

Згідно зі статтями 76-79 ЦПК України, доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір.

Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях.

Дослідивши повно та всебічно обставини справи в їх сукупності, вислухавши пояснення учасників по справі, оцінивши зібрані по справі докази, виходячи зі свого внутрішнього переконання, суд дійшов висновку, що первісний позов та зустрічний позов підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.

Рішення Деснянського районного суду та Києва від 12 грудня 2006 року, визнано частково Свідоцтво про право на спадщину за законом, видане 30.09.2005 року П'ятнадцятою київською державною нотаріальною конторою на ім'я ОСОБА_8 за реєстром № 5-2209 про успадкування ним 2/3частини житлового будинку АДРЕСА_2 з відповідною частиною надвірних будівель та споруд в м.Києві після смерті його матері ОСОБА_11 в частині 1/3частки спадкового майна. Вихнано за ОСОБА_6 право власності в порядку спадкування за законом на 1/3частину житлового будинку АДРЕСА_2 з відповідною частиною надвірних будівель та споруд в м.Києві, які належали на праві власності її матері ОСОБА_11, померлій ІНФОРМАЦІЯ_5. Зобов'язано 15-у Київську державну нотаріальну контору видати спадкоємцям ОСОБА_6 та ОСОБА_8 відповідні нові свідоцтва про право на спадщину.

Відповідно до договору купівлі-продажу від 25 липня 2013 року, зареєстровано в реєстрі за № 1154, під час перебування в шлюбі ОСОБА_5 та ОСОБА_6 придбали квартиру АДРЕСА_2

ІНФОРМАЦІЯ_6 помер ОСОБА_5, що підтверджується матеріалами справи.

ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_6, що підтверджується Свідоцтвом про смерть, виданого 14 квітня 2017 року Відділом реєстрації смерті ОСОБА_12 територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис № 193.

ОСОБА_3 є рідною дочкою померлої ОСОБА_6, що підтверджується Свідоцтвом про народження, видане 04 серпня 1984року, НОМЕР_3

Після смерті ОСОБА_6 відкрилась спадщина на нерухоме майно, а саме на 1/3частину житлового будинку, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 та на 1/2частину квартири АДРЕСА_3.

Після смерті ОСОБА_6 у встановлений законом строк ОСОБА_3 звернулась до приватного нотаріуса Сергієнка С.С. із заявою про прийняття спадщини, що підтверджується матеріалами копії спадкової справи.

Разом з цим, судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_4 помер ОСОБА_8, що підтверджується Свідоцтвом про смерть, виданого ІНФОРМАЦІЯ_3 Відділом реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис №221.

ОСОБА_4 є рідною дочкою померлого ОСОБА_8, що підтверджується Свідоцтвом про народження, видане 30 грудня 1977року, НОМЕР_4

Після смерті ОСОБА_8 відкрилась спадщина на нерухоме майно, а саме на 1/3частину житлового будинку, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_2

Після смерті ОСОБА_8 у встановлений законом строк ОСОБА_4 звернулась до державного нотаріуса П'ятнадцятої київської державної нотаріальної контори Щербенко О.В. із заявою про прийняття спадщини, що підтверджується матеріалами копії спадкової справи.

Відповідно до ст. 1297 ЦК України встановлює обов'язок спадкоємця, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Як передбачено у п.4.18 Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, який затверджений наказом Міністерства юстиції України 22 лютого 2012 року №296/5, якщо до складу спадкового майна входить нерухоме майно, що підлягає реєстрації (за винятком земельної ділянки), нотаріус вимагає, крім правовстановлюючого документа, витяг з Реєстру прав власності. За відсутності у спадкоємця необхідних для видачі свідоцтва про право на спадщину документів нотаріус роз'яснює йому процедуру вирішення зазначеного питання в судовому порядку.

Відповідно до п. 4.12 глави 10 Порядку вчення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України № 296/5 від 22 лютого 2012 року, свідоцтво про право на спадщину видається за наявності у спадковій справі всіх необхідних документів.

Оскільки приватним нотаріусом Сергієнком С.С. та державним нотаріусом П'ятнадцятої київської державної нотаріальної контори Щербенко О.В. було встановлено, що відсутня державна реєстрація прав на частини спадкового майна, а тому у зв'язку з відсутністю правовстановлюючих документів, необхідних для вчинення нотаріальних дій, видати свідоцтво про право на спадщину нотаріуси не мають можливості.

Відповідно до ст. 67 Закону України «Про нотаріат» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою всіх спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, встановленому цивільним законодавством.

Якщо нотаріусом обґрунтовано відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно-правовий спір, що підлягає розгляду в позовному провадженні.

Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, в тому числі й у випадку визначення судом за позовом спадкоємця додаткового строку для прийняття спадщини.

Відповідно до ст.1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно ст. 1222 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Спадкоємцями за заповітом можуть бути юридичні особи та інші учасники цивільних відносин (стаття 2 цього Кодексу).

Відповідно до ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно до положень ч.1 ст. 1278 ЦК України, частки кожного спадкоємця у спадщині є рівними, якщо спадкоємець у заповіті сам не розподілив спадщину між ними.

Гарантії здійснення права власності та його захисту закріплено й у вітчизняному законодавстві. Так, відповідно до ч. 4 ст. 41 Конституції України ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Таким чином, внаслідок відкриття спадщини у спадкоємців за законом або за заповітом виникає право спадкування. Спадкове майно переходить до спадкоємців лише за умови, що вони виявили згоду щодо прийняття спадщини.

На підставі вищевикладеного та враховуючи взаємну згоду сторін, прийняття судом визнання сторонами позову первісного та зустрічного, оскільки це суперечить ст.206 ЦПК України, зважаючи на те, що ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на час відкриття спадщини фактично вступили в управління та володіння спадковим майном, але у встановлений законом строк свідоцтво про право власності в порядку спадкування не отримали, суд вважає, що позовні вимоги первісного позову та вимоги зустрічного позову підлягають задоволенню.

Враховуючи задоволення вимог первісного позову та зустрічного позову, судовий збір сплачений при поданні до суду покладається на сторони (ст.141 ЦПК України).

Керуючись Конституцією України, статтями 392, 1216, 1217, 1218, 1222, 1261, 1278, 1297 Цивільного кодексу України, Законом України «Про нотаріат», статтями 2, 4, 12, 76-81, 89, 133, 141, 259, 263-265 Цивільного процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про визнання права власності у порядку спадкування - задовольнити повністю.

Зустрічним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: П'ятнадцята київська державна нотаріальна контора про визнання права власності у порядку спадкування - задовольнити повністю.

Визнати за ОСОБА_3 право власності в порядку спадкування за законом на 1/3частину житлового будинку, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_2

Визнати за ОСОБА_3 право власності в порядку спадкування за законом на 1/2частину квартири АДРЕСА_3 жилою площею 41,7кв.м, загальною площею 123,1кв.м.

Визнати за ОСОБА_4 право власності в порядку спадкування за законом на 1/3частину житлового будинку, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_2, житлової площі 72,0кв.м.

Судовий збір сплачено при поданні позову/зустрічного позову покладається на позивача.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його складання через Деснянський районний суд міста Києва.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_4; ІПН НОМЕР_1.

Відповідач: ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_3, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_4; ІПН НОМЕР_2.

Треті особи: П'ятнадцята київська державна нотаріальна контора, місце знаходження за адресою: м.Киїхв, вул.. Закревського, 47.

Повний текст складено та підписано 30 жовтня 2018року

Суддя В.В. Бабко