Справа № 589/1534/18
Провадження № 2/589/1148/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 жовтня 2018 року Шосткинський міськрайонний суд Сумської області у складі:

головуючого судді Литвинко Т.В.,

з участю секретаря судового засідання Афанасенко Т.Л.,

відповідача ОСОБА_1,

представника відповідача ОСОБА_2,

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження в місті Шостка цивільну справу за позовною заявою Управління Державного агентства рибного господарства у Чернігівській області до ОСОБА_1, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Кудлаївська сільська рада Новгород-Сіверського району Чернігівської області про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, -

ВСТАНОВИВ:

18 квітня 2018 року позивач звернувся до суду з вищезазначеною позовною заявою до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, посилаючись на те, що 13 вересня 2017 року о 20:00 год. на річці Десна на водоймі озера «Близне» поблизу с. Гнатівка, Новгород-сіверського району, Чернігівської області ОСОБА_1, грубо порушуючи правила рибальства, здійснював лов риби забороненими знаряддями - сітками порожевими. При цьому виловив риби цінних видів: щука-17 шт, карась сріблястий - 2 шт., лящ- 2 шт та краснопірка - 2 шт. Вказаними діями ОСОБА_1 грубо порушив п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, тобто вчинив правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 85 КУпАП та завдав збитків рибному господарству України на суму 6290 грн. Постановою Новгород-Сіверського районного суду Чернігівської області від 16 січня 2018 року закрито провадження у справі відносно ОСОБА_1 про вчинення ним правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП у зв'язку із закінченням строку накладення стягнення. Питання щодо відшкодування заподіяної шкоди при розгляді справи про адміністративне правопорушення судом не вирішувалось. Разом з цим, в ході розгляду справи вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП та завдані ним збитки рибному господарству України на суму 6290 грн, була доведена і визнана ОСОБА_1 повністю. Постанова Новгород-Сіверського районного суду Чернігівської області від 16 січня 2018 року відповідачем не оскаржувалась та набрала законної сили. У зв'язку з зазначеним, позивач просить стягнути з відповідача шкоду, спричинену рибним запасам України в розмірі 6290 грн та судові витрати понесені позивачем при сплаті судового збору в сумі 1762 грн.

Ухвалою Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 04 травня 2018 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін по справі.

Представник позивача в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав в повному обсязі.

В судовому засіданні відповідач позовні вимоги не визнав і просив відмовити в їх задоволенні. Вказав, що будь-якого правопорушення не вчиняв, дані, які зазначені в постанові Новгород-Сіверського районного суду Чернігівської області не відповідають дійсності.

Представник відповідача також просив відмовити у задоволенні позовних вимог, мотивуючи заперечення проти позову тим, що провадження у справі про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП щодо ОСОБА_1 закрито у зв'язку із закінченням строків накладення стягнення, передбачених ст. 38 КУпАП. За цих обставин вважає, що шкода не може бути стягнута з відповідача, оскільки під час закриття провадження у справі за закінченням строків, передбачених ст.38 КУпАП, вина особи не встановлювалася та суд, який розглядав справу про адміністративне правопорушення, не мав права її встановлювати.

Представник третьої особи в судове засідання не з'явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином, причини неявки суду не повідомлені.

Заслухавши учасників судового процесу, дослідивши наявні в матеріалах справи докази у їх сукупності, суд вважає встановленими наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Правовідносини, що виникли між сторонами регулюються Законом України «Про тваринний світ»; Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища»; Законом України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», Постановою КМ України №1209 від 21.11.2011 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів»

Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ч. 6 ст.82 ЦПК України постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, яка набрала законної сили, є обов'язковою для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалена постанова в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

В пункті 7 постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 18 грудня 2009року «Про судове рішення у цивільній справі» роз'яснено, що при розгляді справи про цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено вирок, що набрав законної сили, або постанову суду у справі про адміністративне правопорушення, цей вирок або постанова обов'язкові для суду лише з питань, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою. Тому, розглядаючи позов, який випливає з кримінальної справи чи зі справи про адміністративне правопорушення, суд не вправі обговорювати вину відповідача, а може вирішувати питання лише про розмір відшкодування.

Відповідно до п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.1999 (зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28.04.1999 за № 269/3562), забороняється лов водних живих ресурсів: із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для тіл водного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань.

Згідно постанови Новгород-сіверського районного суду Чернігівської області від 16 січня 2018 року, судом встановлено, що ОСОБА_1, 13 вересня 2017 року о 20:00 год, перебуваючи на річці Десна на водоймі озера «Близне» біля с. Гнатівка Новгород-Сіверського району Чернігівської області, здійснював лов риби забороненими знаряддями лову, а саме сітками порожевими, чим порушив пункт 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15 лютого 1999 року, при цьому зловив риби цінних видів: щуки в кількості 17 шт., карася сріблястого в кількості 2 шт., ляща в кількості 2 шт., краснопірки в кількості 2 шт., чим заподіяв шкоду рибному господарству України в розмірі 6 290 грн.

В даній постанові суду зазначено, що вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, підтверджується як дослідженими доказами та поясненнями наданими у судовому засіданні ОСОБА_1, оскільки останній свою вину визнав повністю, пояснив, що дійсно ловив рибу забороненими знаряддями лову за вказаних обставин.

Судом провадження у справі закрито за п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП, а саме у зв'язку з закінченням строків накладення стягнення, передбачених ст. 38 КУпАП.

Вказана постанова набрала законної сили та відповідачем не оскаржувалася.

Таким чином доводи ОСОБА_1 про те, що він не вчиняв правопорушення зазначене вище є голослівними.

Не заслуговують на увагу і доводи представника відповідача.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна дана особа у його вчиненні. Норм щодо відсутності у суду повноважень на встановлення обставин щодо вчинення адміністративного правопорушення, наявності вини особи у його вчиненні у разі винесення постанови про закриття провадження за п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП, а саме у зв'язку з закінченням строків накладення стягнення, передбачених ст. 38 КУпАП, вказаний Кодекс не містить. З огляду на вказане є безпідставним посилання адвоката на узагальнений науково-консультативний висновок Науково-консультативної ради при Вищому адміністративному суді України, а саме стосовно того, що під час закриття провадження у справах про адміністративні правопорушення у зв'язку із закінченням строків накладення стягнення, передбачених статтею 38 КУпАП, вина особи не встановлюється. Даний висновок носить суто рекомендаційний характер та не має силу закону чи підзаконного акту.

Як вбачається з постанови суду, судом встановлено обставини вчинення правопорушення та вину особи у його вчиненні. Винесення постанови з зазначенням в резолютивній частині тих обставини, що особа визнається винною, не є обов'язок суду, оскільки згідно ст. 284 КУпАП суд виносить постанови про: накладення адміністративного стягнення, про застосування заходів впливу та про закриття справи. В залежності від встановлених обставин, суд приймає відповідне рішення. В даному випадку, суд встановивши обставини вчинення ОСОБА_1 протиправних дій, постановив рішення про закриття справи, оскільки на момент розгляду справи закінчились строки накладення стягнення. Проте ці обставини не є реабілітуючими для особи та не спростовують її вину у вчинення правопорушення за встановлених обставин.

Такими чином, на переконання суду вина відповідача у вилові риби забороненими знаряддями лову є встановленою та доказуванню не підлягає.

Як зазначено в постанові про адміністративне правопорушення, відповідач виловив незаконним способом: щуки в кількості 17 шт., карася сріблястого в кількості 2 шт., ляща в кількості 2 шт., краснопірки в кількості 2 шт.

Відповідно до ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища несуть особи, винні і у самовільному спеціальному використанні природних ресурсів. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Згідно постанови Кабінету Міністрів України від 21.11.2011року №1209 «Про затвердження такс обчислення розміру відшкодування шкоди,заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» здійснено розрахунок збитків, завданих відповідачем, згідно якого розмір збитку внаслідок незаконного вилову раків становить - 6290 грн.

Відповідно до ст.10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» посадові особи органів рибоохорони серед іншого здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають такі повноваження: здійснювати державний контроль (нагляд) за дотриманням правил використання, порядку придбання та збуту об'єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів; визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками; складати протоколи та розглядати в установленому законом порядку справи про адміністративні правопорушення у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб'єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.

Згідно зі ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні в: порушенні встановленого законодавством порядку надання об'єктів тваринного світу в користування; порушенні правил використання об'єктів тваринного світу; незаконному вилученні об'єктів тваринного світу з природного середовища; перевищенні лімітів і порушенні інших встановлених законодавством вимог використання об'єктів тваринного світу. Незаконно добуті (зібрані) об'єкти тваринного світу, виготовлена з них продукція, знаряддя правопорушень підлягають безоплатному вилученню в установленому законом порядку.

За змістом ст. 69 Закону України «Про тваринний світ» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Відповідно до ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Належність водних біоресурсів визначається Законом України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», ст.37 якого передбачає, що водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об'єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об'єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України.

Таким чином, природні ресурси, які незаконно добуті ОСОБА_1 на річці Десна на водоймі озера «Близне» біля с. Гнатівка Новгород-Сіверського району Чернігівської області є майном Кудлаївської сільської ради Новгород-Сіверського району Чернігівської області, на користь якої підлягає відшкодуванню майнова шкода, завдана відповідачем внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.

З огляду на викладене, позов підлягає задоволенню.

На підставі ст. 141 ЦПК України, суд вважає за необхідне документально підтверджені витрати позивача на сплату судових витрат у розмірі 1762 грн. 00 коп. стягнути з відповідача.

Керуючись ст. ст. 4, 12, 13, 76-82, 258-259, 263, 265, 268, 273, 354 ЦПК України, ст. 1166 ЦК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1) шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів на користь держави в особі Кудлаївської сільської ради (р/р 0349, одержувач: УК у Новгород-Сіверському районі с. Кудлаївка, , банк одержувач ГУДКСУ у Чернігівській області м. Чернігів, код банку 853592, призначення платежу: 24062100, грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності) в розмірі 6290 (шість тисяч двісті дев'яносто) грн.

Стягнути з ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1) на користь Управління Державного агентства рибного господарства у Чернігівській області (вул. Пятницька, буд. 69, м. Чернігів, 14000, р/р 9063, , банк одержувач ДКСУ м. Київ, код банку 820172) сплачений судовий збір в розмірі 1762 (одна тисяча сімсот шістдесят дві) грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту шляхом подачі апеляційної скарги до Апеляційного суду Сумської області через Шосткинський міськрайонний суд Сумської області.

Повний текст рішення виготовлено 16 жовтня 2018 року.

Суддя Шосткинського міськрайонного суду

Сумської області Т.В.Литвинко