Справа № 643/2907/18
Провадження № 2/643/3260/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.10.2018 року м. Харків

Московський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Погасій О.Ф.,

за участю секретаря Петрової О.С.,

позивача ОСОБА_1,

розглянувши заочно у відкритому судовому засіданні у залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи: ОСОБА_3, Зновюк ОСОБА_4, про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, -

В С Т А Н О В И В:

До суду 15 березня 2018 року з позовною заявою звернувся ОСОБА_1 про визнання його дочки ОСОБА_2 такою, що втратила право користування жилим приміщенням у квартирі АДРЕСА_1.

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що він є власником квартири АДРЕСА_1 загальною площею 62,8 кв.м., житловою площею 43,3 кв.м., що підтверджується свідоцтвом про право власності на нерухоме майно від 30.03.2007 р., витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації». У вищезазначеній квартирі зареєстровані: він, ОСОБА_1, його дружина ОСОБА_3, його онука Зновюк К.О., які фактично проживають у цій квартирі, крім того зареєстрована його дочка ОСОБА_2, яка у квартирі не проживає з жовтня 2013 року. Житлове приміщення за місцем реєстрації ОСОБА_2 залишила добровільно, забрала всі свої речі, квартирою не цікавиться, за комунальні послуги не сплачує, ймовірно виїхала в іншу країну.Позивач зазначає, що реєстрація відповідача у належній йому квартирі порушує його права, як власника.

В судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримав у повному обсязі, посилаючись на обставини, що викладені у позовній заяві, просив ухвалити рішення при заочному розгляді справи, про що зазначив у письмовій заяві.

Відповідач в судове засідання повторно не зявилась, про дату, час і місце судового засідання повідомлена належним чином, причину неявки суду не повідомила, відзиву на позовну заяву не надала, із зустрічним позовом до суду не звернулась, в звязку з чим суд визнає неявку відповідача неповажною та розглядає справу без її участі, на підставі наявних в доказів.

Третя особа ОСОБА_3 проти задоволення позовних вимоги не заперечувала, просила розглянути справу без її участі, про що зазначила у письмовій заяві.

Третя особа Зновюк К.О. просила розглянути справу без її участі, зазначивши, що ОСОБА_2 є її матірю, та не проживає за місцем реєстрації з 2013 року, про що зазначила у письмовій заяві.

Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи відповідно до положень ст. 280 ЦПК України.

Суд, заслухавши позивача, дослідивши письмові докази, прийшов до наступного.

Судом встановлено, що квартира АДРЕСА_1належить на праві приватної власності ОСОБА_1 на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 30.03.2007 року, що підтверджується копією вищезазначеного свідоцтва, Витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 23.04.2007 р. (а.с.9).

Згідно довідки від 05.03.2018 року у вищезазначеній квартирі зареєстровані: ОСОБА_1, його дружина ОСОБА_3, його онука Зновюк К.О., та його дочка ОСОБА_2 (а.с.12).

Згідно листа Московського ВП ГУ НП в Харківській області, інформація щодо перешкоджання ОСОБА_2 у праві користування нею житлом за адресою: АДРЕСА_2 у період з жовтня 2013 року по 27.02.2018 р. до Московського ВП ГУ НП в Харківській області не надходила.

Відповідно до ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд та має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.

Відповідно до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Як зазначено у Постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ № 5 від 07.02.2014 року «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав», відповідно до положень статей 391, 396 ЦК позов про усунення порушень права, не повязаних із позбавленням володіння, підлягає задоволенню у разі, якщо позивач доведе, що він є власником або особою, яка володіє майном (має речове право) з підстави, передбаченої законом або договором, і що діями відповідача, не повязаними з позбавленням володіння, порушується його право власності чи законного володіння.

Усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном, зокрема жилим приміщенням, шляхом зняття особи з реєстраційного обліку, залежить від вирішення питання про право користування такої особи жилим приміщенням відповідно до норм житлового та цивільного законодавства (наприклад статті 71, 72, 116, 156 ЖК УРСР; стаття 405 ЦК), а саме від вирішення однієї із таких вимог: про позбавлення права власності на жиле приміщення; про позбавлення права користування жилим приміщенням; про визнання особи безвісно відсутньою; про оголошення фізичної особи померлою.

Відповідно до положень ст. 405 ЦК України члени сімї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Член сімї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сімї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником або законом.

Згідно ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється на підставі судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права користування житловим приміщенням.

Відсутність відповідача ОСОБА_2 за місцем її реєстрації у квартирі АДРЕСА_1,понад один рік підтверджується зібраними по справі доказами.

Реєстрація відповідача створює позивачу перешкоду у здійсненні ним права власності, в звязку з чим позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

Керуючись ст. ст. 319, 391, 405 ЦК України, ст. ст. 7,11 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», ст. ст. 4, 12, 13, 76-81, 90, 92, 95, 141, 223, 229, 247, 259, 263-265, 268, 280-282 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрованого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, задовольнити.

Визнати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3 такою, що втратила право користування жилим приміщенням у квартирі АДРЕСА_1.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного заочного судового рішення.

Згідно п.15.5 Розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя О.Ф. Погасій