Справа № 428/6502/18
Провадження № 2/428/1118/2018
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 серпня 2018 року м. Сєвєродонецьк

Сєвєродонецький міський суд Луганської області у складі:

головуючого судді Посохова І.С.,

за участю секретаря судового засідання Колядінцевої П.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Сєвєродонецька Луганської області в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування. В обґрунтування вимог позивач посилається на те, що вона є спадкоємцем майна померлого батька ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 року, а саме 1/4 частки в порядку спадкування за законом та 2/4 частки за заповітом на квартиру АДРЕСА_1 Відповідач є також спадкоємцем померлого ОСОБА_3 та прийняв спадщину у розмірі 1/4 частки зазначеної квартири. Однак, позивач посилається на те, що позбавлена можливості отримати спадщину у передбаченому законом порядку, оскільки в неї відсутні правовстановлюючі документи на квартиру, які зберігає у себе відповідач. У зв'язку з чим позивач просить визнати за нею право власності в порядку спадкування, а саме право власності на 1/4 частку в порядку спадкування за законом та на 2/4 частки за заповітом квартири АДРЕСА_1 що належала ОСОБА_3, померлому ІНФОРМАЦІЯ_1 року.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з'явилась, про дату, час і місце судового засідання повідомлялась належним чином, причини неявки суду не повідомила. Від представника позивача адвоката ОСОБА_4 до суду надійшла заява про розгляд справи за відсутності сторони позивача, позовні вимоги підтримали у повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з'явився, про дату, час і місце судового засідання повідомлявся належним чином, причини неявки суду не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності до суду не надходило. Відповідач своїм правом на подачу відзиву не скористався.

На підставі п. 1 ч. 3 ст. 223 ЦПК України, враховуючи, що відповідач був належним чином повідомлений про день, час та місце розгляду справи, про причину неявки в судове засідання суд не повідомив, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідача ОСОБА_2

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

З матеріалів справи судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року помер ОСОБА_3, після смерті якого відкрилась спадщина на кватиру АДРЕСА_1 При цьому, 1/2 частка квартири належала ОСОБА_3 на праві спільної часткової власності, а 1/2 частка квартири отримана ним в порядку спадкування за заповітом після смерті дружини ОСОБА_5.

Рішенням Сєвєродонецького міського суду Луганської області від 29.11.2017 право власності на 1/4 частку квартири АДРЕСА_1 визнано за ОСОБА_2, сином померлого ОСОБА_3, як за спадкоємцем за законом. Ці обставини повністю підтверджуються матеріалами справи, а саме копією рішення Сєвєродонецького міського суду Луганської області від 29.11.2017 у справі № 428/2262/17, копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 виданого Сєвєродонецьким міським відділом ДРАЦС Головного територіального управління юстиції у Луганській області.

Позивач ОСОБА_1 посилається на те, що вона є донькою померлого ОСОБА_3 за заповітом, а також за законом на неохоплену заповітом частку, але позбавлена можливості отримати спадщину у розмірі 3/4 частки кватири АДРЕСА_1 оскільки отримала постанову нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії через те, що в неї відсутні правовстановлюючі документи, які зберігає у себе відповідач, який прийняв 1/4 частку спадщини.

Розглядаючи вимоги позивача, суд виходить з того, що вони виникають з окремих правових підстав, а саме права на спадщину за заповітом та права на спадщину за законом, а тому суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Відповідно до ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Як встановлено у судовому засіданні, ІНФОРМАЦІЯ_1 року відкрилась спадщина після смерті ОСОБА_3 у вигляді квартири АДРЕСА_1

Згідно з копією свідоцтва про право власності на житло, виданого Фондом комунального майна Сєвєродонецької міської ради Луганської області 21.04.1994, вищевказана квартира у розмірі 1/2 частки належала ОСОБА_3. Інша 1/2 частка квартири належала ОСОБА_3 на підставі свідоцтва про право власності на спадщину за заповітом серії ВЛ № 299936, виданого 16.07.2013 державним нотаріусом Сєвєродонецького міського нотаріального округу ОСОБА_6

На випадок своєї смерті ОСОБА_3 зробив розпорядження - заповіт, яким заповів належну йому частку квартири АДРЕСА_1 своїй дружині ОСОБА_5, а на випадок якщо остання помре раніше, своїй доньці - позивачу ОСОБА_1, що підтверджується копією заповіту серії НВІ 849305, посвідченого 21.09.2006 приватним нотаріусом Сєвєродонецького міського нотаріального округу Сердюк Ніною Іванівною.

Дружина ОСОБА_3 ОСОБА_5 померла НОМЕР_2 що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3, виданого 10.12.2012 Сєвєродонецьким міським відділом РАЦС Луганської області, тобто раніше ніж ОСОБА_3.

Як свідчить заява про прийняття спадщини, посвідчена державним нотаріусом Першої державної нотаріальної контори м. Сєвєродонецьк Фесенком О.М. 02.02.2017, позивач ОСОБА_1 протягом передбаченого законом строку звернулась до нотаріальної контори для прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_3.

Однак, постановою державного нотаріуса Сєвєродонецького міського нотаріального округу Фесенка О.М. від 03.04.2018, позивачу ОСОБА_1 було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, а саме видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, у зв'язку з відсутністю у спадкоємця правовстановлюючого документа на квартиру.

Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема з правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Відповідно до ст. 392 ЦК України власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Як зазначає Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ у своїх постановах від 25 грудня 2013 року по справі 6-35295св13, від 28 травня 2014 року по справі 6-10784св14 в судовому порядку право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності (ст. 392 ЦК України) та є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, в тому числі й у випадку визначення судом за позовом спадкоємця додаткового строку для прийняття спадщини.

Таким чином, суд вважає, що право позивача, у зв'язку з тим, що остання вчинила всі передбачені законом дії для прийняття спадщини, підлягають захисту, а отже позивач має право на звернення до суду з позовними вимогами щодо визнання за нею права власності в порядку спадкування.

Розглядаючи вимоги позивача щодо порядку спадкування та розміру часток у спадщині, суд виходить з наступного.

Відповідно до ст. 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Відповідно до ст. 1235 ЦК України заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин.

Відповідно до ст. 1236 ЦК України заповідач має право охопити заповітом права та обов'язки, які йому належать на момент складення заповіту, а також ті права та обов'язки, які можуть йому належати у майбутньому.

Відповідно до ч. 2, 3 ст. 1223 ЦК України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Як вже встановлено судом, після смерті спадкодавця ОСОБА_3 відкрилась спадщина у вигляді квартири АДРЕСА_1 При цьому, ОСОБА_3 заповів позивачу ОСОБА_1 не усе належне йому на час смерті майно, а лише частку квартири АДРЕСА_1 яка належала йому на час складання заповіту, тобто 1/2 частку в праві спільної сумісної власності подружжя. Інша 1/2 частка квартири заповітом не охоплювалась, так як на час складання заповіту належала дружині ОСОБА_3. Отже, 1/2 частка даної квартири є спадковим майном за заповітом, а інша 1/2 частка за законом.

Рішенням Сєвєродонецького міського суду Луганської області від 29.11.2017 право власності на 1/4 частку квартири АДРЕСА_1 визнано за відповідачем - ОСОБА_2, як спадкоємцем за законом.

Таким чином, позивач ОСОБА_1, як спадкоємець померлого ОСОБА_3, має право на спадкування як за заповітом на 2/4 частки квартири, так і за законом на 1/4 частку квартири АДРЕСА_1 оскільки окрім позивача та відповідача з заявами про прийняття спадщини за законом до нотаріальної контори інші спадкоємці не звертались, а відповідач прийняв належну йому частку спадщини за законом у розмірі 1/4 частки квартири.

За таких обставин суд вважає, що позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Понесення позивачем судових витрат підтверджується квитанцією про сплату судового збору № 0.0..1 від 02.05.2018 у сумі 1033,74 грн., який відповідно до ст. 141 ЦПК України підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.

Керуючись ст. 2, 12, 13, 81, 141, 223, 258, 259, 263-265 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за заповітом на спадщину, яка відкрилась після смерті її батька - ОСОБА_3, а саме на 1/2 частку квартири АДРЕСА_2.

Визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за законом на спадщину, яка відкрилась після смерті її батька - ОСОБА_3, а саме на 1/4 частку квартири АДРЕСА_2.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати по сплаті судового збору у сумі 1 033 (одна тисяча тридцять три) гривні 74 копійки.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду Луганської області через Сєвєродонецький міський суд шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості про сторони:

- позивач: ОСОБА_1, місце проживання: 93400, АДРЕСА_3;

- відповідач: ОСОБА_3, місце проживання: 93400, АДРЕСА_4.

Суддя І. С. Посохов