КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

24 жовтня 2018 року місто Київ.

Справа 357/9253/18

Апеляційне провадження № 22-ц/824/3409/2018

Київський апеляційний суд в складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Желепи О.В., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 29 серпня 2018 року, (у складі судді Цукурова В.П.) про відкриття позовного провадження у справі за позовом Приватного орендного сільськогосподарського підприємства «Сидори» до ОСОБА_2, Товариства з обмеженою відповідальністю «Еліта-2010», Державного реєстратора Комунального підприємства Великодимерської селищної ради «Комунальна служба реєстрації речових прав» Мироненко ЮліїЮріївни про визнання недійсним договору оренди,скасування рішення про державну реєстрацію речового права на нерухоме майно,-

В С Т А Н О В И В:

Указом Президента України №452/2017 від 29 грудня 2017 року ліквідовано Апеляційний суд міста Києва, Апеляційний суд Київської області та утворено Київський апеляційний суд в апеляційному окрузі, що включає Київську область і місто Київ, з місцезнаходженням у місті Києві.

В порядку п. 3 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016 № 1402-VIII, апеляційні суди, утворені до набрання чинності цим Законом, продовжують здійснювати свої повноваження до утворення апеляційних судів у відповідних апеляційних округах. У разі ліквідації суду, що здійснює правосуддя на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці (відповідних адміністративно-територіальних одиниць), та утворення нового суду, який забезпечує здійснення правосуддя на цій території, суд, що ліквідується, припиняє здійснення правосуддя з дня опублікування в газеті «Голос України» повідомлення голови новоутвореного суду про початок роботи новоутвореного суду (п. 6 ст. 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

За змістом повідомлення, розміщеного в газеті «Голос України», днем початку роботи Київського апеляційного суду визначено 03 жовтня 2018 року.

Таким чином, справа підлягає розгляду Київським апеляційним судом.

Ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 29 серпня 2018 року відкрито провадження у справі за позовом Приватного орендного сільськогосподарського підприємства «Сидори» до ОСОБА_2, Товариства з обмеженою відповідальністю «Еліта-2010», Державного реєстратора Комунального підприємства Великодимерської селищної ради «Комунальна служба реєстрації речових прав» Мироненко Юлії Юріївни про визнання недійсним договору оренди,скасування рішення про державну реєстрацію речового права на нерухоме майно.

Не погодившись з такою ухвалою ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу, в якій просила її скасувати, у зв'язку з недотриманням правил підсудності та передати справу за підсудністю до м. Чернівці.

При цьому, заявником долучено квитанцію про сплату судового збору в розмірі 352 грн.40 коп.

Згідно ч. 2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір», суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Пунктом 26 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ№10 від 17.10.2014 р. передбачено, що законодавством не встановлено спеціальних вимог до оформлення платіжних документів, на підставі яких перераховуються суми судового збору. Таке перерахування здійснюється за загальними правилами згідно з вимогами Закону України від 05 квітня 2001 року № 2346-III &qu№ ;Про платіжні системи та переказ коштів в Україні&qu>&; і відповідних нормативно-правових актів Національного банку України.

Відповідно до частини другої статті 9 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI &qu:b;Про судовий збір&qu З; суд перед відкриттям провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. У зв'язку із цим суд повинен перевірити, щоб платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою, що додаються до позовної заяви (заяви, скарги), містили відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. При цьому, наприклад, платіжне доручення повинно бути підписано відповідальним виконавцем банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату надходження та дату виконання платіжного доручення (пункт 2.14Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, затвердженої постановою Правління Національного банку України від 21 січня 2004 року № 22 (зі змінами)).

Оскільки законодавством не встановлено певного порядку проставлення на розрахункових документах на переказ коштів відмітки про зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України, суди, виконуючи наведені вище вимоги закону, повинні перевіряти таке зарахування, використовуючи способи, передбачені Цивільним процесуальним кодексом України, зокрема в разі необхідності отримувати таку інформацію з Державної казначейської служби України, що забезпечує казначейське обслуговування цього фонду.

Відповідні документи подаються до суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

Однак, зазначена квитанція (а.с.204 том 3) не відповідає зазначеним вище вимогам, так як не містить підпису відповідального виконавця банку і не скріплена печаткою установи банку з відміткою про дату надходження та дату виконання платіжного доручення, крім того подана ксерокопія квитанції, а не оригінал.

Перевірити інформацію про зарахування суми судового збору до Державного бюджету України, Київський апеляційний суд тимчасово не має технічної можливості, оскільки грошові кошти мали бути зараховані на реквізити Апеляційного суду Київської області.

Враховуючи вищенаведене, ОСОБА_2і необхідно подати до Київського апеляційного суду оригінал документу про сплату судового збору.

По-друге, заявник подав апеляційну скаргу, яка не відповідає вимогам ст. 356 ЦПК України.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 356 ЦПК України в апеляційній скарзі має бути зазначено рішення або ухвала, що оскаржуються.

Проте, у поданій заявником скарзі не зазначена дата судового рішення.

Відповідно до п. 2,3 ч. 2 ст. 356 ЦПК України в апеляційній скарзі мають бути зазначені: -повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає апеляційну скаргу, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб -громадян України, номери засобів зв'язку та електронної пошти, офіційна електронна адреса, за наявності;

Подана заявником апеляційна скарга не відповідає вимогам ст. 356 ЦПК України, оскільки не містить реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) заявника за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України, а також не зазначена дата судового рішення, яке оскаржується.

Враховуючи вищенаведене, ОСОБА_2 необхідно подати до Київського апеляційного суду належним чином оформлену апеляційну скаргу.

Крім того, заявник подала апеляційну скаргу з пропуском строку на апеляційне оскарження, та не ставить питання про його поновлення.

Відповідно до ч. 1 ст. 354 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п'ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно п. 2 ч. 2 ст. 354 ЦПК України, учасник справи, якому повний текст ухвали суду не був вручений у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до вимог ч.3 ст. 357 ЦПК України, апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Як вбачається з матеріалів справи, Білоцерківського міськрайонного суду Київської області 29 серпня 2018 року було постановлено оскаржувану ухвалу та складено її повний текст.

Апеляційна скарга була подана відповідачем 27 вересня 2018 року (конверт а.с.205 том 3), тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження .

Заява про поновлення строку на апеляційне оскарження в матеріалах відсутня і не ставилось таке прохання в апеляційній скарзі.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, а також у разі несплати судового збору, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, недоліки необхідно усунути в строк який не може перевищувати 10 днів з дня отримання даної ухвали.

Оскільки, вказані обставини перешкоджають розгляду справи в апеляційній інстанції, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення її недоліків.

Керуючись ст.ст. 185, 356,357 ЦПК України, Київський апеляційний суд в складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Желепи О.В., -

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 29 серпня 2018 року - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків не більше 10 днів з дати отримання ухвали.

Недоліки необхідно усунути шляхом подачі апеляційному суду заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження, належним чином оформленої апеляційної скарги та оригіналу документу про сплату судового збору.

Попередити заявника, якщо у визначений судом строк він усуне недоліки своєї апеляційної скарги (подасть докази сплати судового збору або належним чином оформленої апеляційної скарги), однак протягом зазначеного строку не подасть заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або вказані ним підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, йому буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

У разі не усунення недоліків до вказаного строку щодо надання доказів сплати судового збору або належним чином оформленої апеляційної скарги, апеляційна скарга буде вважатися неподаною і повернута.

Суддя Желепа О.В.