09 жовтня 2018 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді Саламон О.Б.
секретаря судового засідання Солодухіної Н.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві цивільну справу за позовної заявою Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування шкоди в порядку регресу, -
До суду звернувся позивач ФОП ОСОБА_2 до відповідача ОСОБА_3 про відшкодування шкоди в порядку регресу у розмірі 3 382, 54грн., посилаючись на те, що 28.01.2017 р. в м. Києві по вул. Бажана, 9Ж трапилося ДТП за участю автомобіля «Renault», д/н НОМЕР_3, під керуванням ОСОБА_3 та автомобіля «Renault», д/н НОМЕР_7, під керуванням ОСОБА_4 Згідно з постановою Дарницького районного суду м. Києва подія сталася з вини відповідача. Автомобіль відповідача «Renault», д/н НОМЕР_3 на момент ДТП був застрахований в ПрАТ «СК «ВУСО». У зв'язку з зверненням потерпілої особи, ПрАТ «СК «ВУСО» виплатив страхове відшкодування в розмірі 3 382,54 грн. На підставі п. 38.1.1в ст.39 Закону України «Про обов'язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», ст. 27 Закону України "Про страхування" та ст. 993 ЦК України ПрАТ «СК «ВУСО» набув право регресної вимоги до відповідача. 27.12.2017 р. між ПрАТ «СК «ВУСО» та позивачем укладено договір про відступлення права вимоги, відповідно до якого первісний кредитор відступив, а новий кредитор прийняв право вимоги відшкодування в порядку регресу збитків, завданий первісному кредитору по договорам страхування, зокрема, й по договору страхування, укладеному з відповідачем. Враховуючи вказане, позивач набув право вимоги до відповідача.
10.08.2018 р. ухвалою суду відкрито провадження по справі, постановлено здійснювати розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження.
В судове засідання від представника позивача до суду надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, не заперечує щодо розгляду справи в порядку заочного провадження.
Відповідач в судове засідання не з'явився, причини неявки суду не відомі, про розгляд справи повідомлявся належним чином, про що свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення, відзиву на позовну заяву до суду не подавав.
Приймаючи до уваги викладене, визнавши матеріали справи достатніми для вирішення справи, а неявку учасників справи такою, що не перешкоджає розгляду заяви, суд розглядає заяву без участі позивача та відповідача.
Оскільки відповідач в судове засідання не з'явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином, причини неявки суду не повідомив та не подав до суду відзив, а також те, що позивач не заперечує щодо розгляду справи в порядку заочного провадження, суд вважає можливим розглянути спір відповідно до ст.ст. 280-282 ЦПК України та на підставі матеріалів справи постановити заочне рішення.
Враховуючи, що сторони по справі в судове засідання не з"явились,відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Дослідивши та всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані по справі докази виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному та всебічному дослідженні обставин справи, суд дійшов висновку про задоволення позову з наступних підстав.
28.01.2017 р. в м. Києві по вул. Бажана, 9Ж трапилося ДТП за участю автомобіля «Renault», д/н НОМЕР_3, під керуванням ОСОБА_3 та автомобіля «Renault», д/н НОМЕР_7, під керуванням ОСОБА_4
Згідно з постановами Дарницького районного суду м. Києва від 09.03.2017 р. подія сталася з вини відповідача.
Зокрема, вказаними постановами встановлено, що ОСОБА_3 будучи причетним до ДТП залишив місце події.
Відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, яка набрала законної сили, є обов'язковою для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалена постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.
На момент ДТП автомобіль відповідача «Renault», д/н НОМЕР_3 був застрахований в ПрАТ «СК «ВУСО» на підставі полісу №АК/001296961.
Потерпілий ОСОБА_4 звернувся до ПрАТ «СК «ВУСО» з заявою про страхове відшкодування.
Відповідно до п.п. «в» п. 38.1.1. ст. 38 Закону України «Про обов'язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» страховик після виплати страхового відшкодування має право подати регресний позов до страхувальника або водія забезпеченого транспортного засобу, який спричинив дорожньо-транспортну пригоду, якщо, зокрема, він після ДТП з його участю самовільно залишив місце пригоди.
Згідно ст. 993 ЦК України до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, у межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за завдані збитки.
Відповідно до ст. 1191 ЦК України особа, яка відшкодувала шкоду, завдану іншою особою, має право зворотної вимоги (регресу) до винної особи у розмірі виплаченого відшкодування.
Згідно ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Відповідно до ст. 1187 ЦК України шкода завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі володіє транспортним засобом використання, збереження а бо утримання якого створює підвищену небезпеку.
Стороною відповідача не надано суду доказів на спростування розрахунку страхового відшкодування.
З огляду на викладене, вбачається, що ПрАТ «СК «ВУСО» набув право регресної вимоги до відповідача на суму 3 382, 54 грн.
27.12.2017 р. між ПрАТ «СК «ВУСО» та ФОП ОСОБА_2 укладено договір про відступлення права вимоги №27/12/2017, у відповідності ПрАТ «СК «ВУСО» відступило а позивач набув право вимоги, зокрема, й за договором страхування, укладеним з відповідачем.
Згідно п. 1 ч. 1 ст. 512 ЦК України кредитор у зобов'язанні може бути змінений іншою особою внаслідок передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги).
Відповідно до ч. 1 ст. 516 ЦК України заміна кредитора у зобов'язанні здійснюється без згоди боржника, якщо інше не встановлено договором або законом.
Враховуючи зазначене, позивач набув право регресної вимоги до відповідача на суму 3 382, 54 грн., у зв"язку з чим позов підлягає до задоволення в повному обсязі.
На підставі ст. 141 ЦПК України стягненню з відповідача на користь позивача підлягають судові витрати, понесені позивачем при зверненні до суду та витрати на правничу допомогу.
Керуючись ст.ст. 2, 7, 10-13, 18, 43,44, 49, 76-83, 133, 141, 174, 175, 179, 187, 258, 263, 265, 268, 280-284 ЦПК України, ст.ст. 525, 526, 530, 625, 626, 629, 979, 988, 990, 993, 1187, 1191 ЦК України, суд, -
Позовну заяву Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування шкоди в порядку регресу- задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_3 на користь Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 суму сплаченого страхового відшкодування в розмірі 3 382, 54 грн., судовий збір в розмірі 704,8 грн. та витрати на правничу допомогу в розмірі 1 000 грн.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня отримання його копії.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку.
Рішення може бути оскаржено протягом 30 днів з дня його проголошення/складання повного тексту шляхом подання безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційної скарги.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не подано. В разі подання апеляційної скарги рішення набирає законної сили, якщо його не скасовано, після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Позивач Фізична особа-підприємець ОСОБА_2 - РНОКПП НОМЕР_5, АДРЕСА_1.

Відповідач ОСОБА_3 - ІНФОРМАЦІЯ_1, РНОКПП НОМЕР_6, АДРЕСА_2.

Повний текст рішення суду складено 09.10.2018 р.

Суддя