ЧУГУЇВСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 636/2474/14-ц
Провадження № 2/636/15/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А І Н И

19 січня 2018 року Чугуївський міський суд Харківської області

у складі : головуючого судді Гуменного З.І.,

за участю секретаря Шикової К.Р.,

представника позивача ОСОБА_1,

представника відповідача ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Чугуєві цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, третя особа: Чугуївський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, про визнання шлюбу недійсним, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_4, в якому з урахуванням уточнених позовних вимог просить визнати шлюб зареєстрований 21.08.2013р. між ОСОБА_5 та ОСОБА_6 не дійсним, анулювати актовій запис про шлюб від 21.08.2013р. та свідоцтво про шлюб і визнати ОСОБА_3 спадкоємцем першої черги.

У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 заявила клопотання про призначення посмертної комплексної судової психологічно-психіатричної, токсикологічної та наркологічної експертизи для встановлення характеру та стану тяжкості його здоровя, а також психічного та психологічного стану померлого ОСОБА_5 з притягненням до участі у проведенні експертизи лікарів онколога, токсиколога, терапевта та нарколога, проведення якої доручити експертами Харківської обласної клінічної психіатричної лікарні № 3 (Міжобласний центр судово-психіатричної експертизи).

Суд, вислухавши представника позивача, позивача, який підтримав клопотання свого представника, відповідача та її представника, які заперечували проти призначення експертизи, посилаючись на те, що померлий ОСОБА_5 був адекватною людиною, спілкувався зі своїми знайомими та іншими людьми, самостійно керував автомобілем, а тому не має підстав для призначення експертиз його стану здоровя, а клопотання про призначення експертизи лише умисно затягує судовий процес, дослідивши матеріали справи, вважає, що вказане клопотання підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Згідно з вимогами ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для зясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до ст. 105 ЦПК України, призначення експертизи судом є обовязковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами; призначення експертизи судом є обовязковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити: 1) характер і ступінь ушкодження здоровя; 2) психічний стан особи; 3) вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

В ході судового розгляду встановлено, що померлий ОСОБА_5 хворів на онкологічне захворювання, а тому останнім часом йому були призначені знеболюючи препарати, які, на думку позивача та його представника, вплинули на його психічний стан та здатність усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними при укладенні шлюбу.

З огляду на те, що сторонами в судовому засіданні згоди щодо порядку спадкування не досягнуто, а також у зв'язку з тим, що для вирішення питання недійсності шлюбу з підстав заявлених позивачем необхідні спеціальні знання, суд вважає за необхідне клопотання представника позивача задовольнити і призначити по даній справі посмертну комплексну судову психологічно-психіатричну, токсикологічну та наркологічну експертизи для встановлення характеру та стану тяжкості його здоровя, а також психічного та психологічного стану померлого ОСОБА_5

Витрати на проведення експертизи представник позивача просила покласти на відповідача, з вини якої позивач вимушений звертатися до суду з питанням про проведення експертизи та з урахуванням тяжкого матеріального становища, оскільки позивач є пенсіонером, отримує маленьку пенсію, втратив годувальника, поніс тяжкі витрати на проведення лікування померлого.

Для проведення зазначеної експертизи потрібний значний проміжок часу, тому на час проведення експертизи провадження у справі слід зупинити провадження до закінчення експертизи, відповідно до ст. 252 ЦПК України, а оплату експертизи покласти на позивача.

Керуючись ст. 143-147, 202 ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

Клопотання представника позивача ОСОБА_1 про призначення посмертної повної комплексної судової психологічно-психіатричної, токсикологічної та наркологічної експертизи задовольнити частково.

Призначити у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, третя особа: Чугуївський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, про визнання шлюбу недійсним, посмертну повну комплексну судову психологічно-психіатричну, токсикологічну та наркологічну експертизу, на вирішення якої поставити питання:

Для визначення психічного стану:

1.Яким захворюванням страждав ОСОБА_5, виходячи з медичної документації?

2.Чи міг ОСОБА_5 з урахуванням захворювання, на яке він страждав, через свій психічний стан усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними під час укладення шлюбу?

3.Чи страждав померлий ОСОБА_7 під час укладення шлюбу психічним розладом? Чи був психічний розлад явно вираженим, що він позбавив померлого можливості розуміти значення своїх дій та керувати ними?

4.Який рівень розладу (невротичний, психотичний)? Яка тяжкість соматичного стану та чи було це соматопсихічний розлад?

5.Чи може бути відсутнім психічний розлад у померлого на підставі лише того, що він не оглядався психіатром на момент здійснення ним юридично значимої дії та не встановлювався діагноз?

6.Чи могло спостерігатися у померлого при злоякісному новоутворенні депресивно-параноїдний стан?

7. Чи могло у нього розвитися психічне порушення при наростанні явища кахексії (загального виснаження організму)?

8.Чи міг факт захворювання раком надавати сильне психотравмуючий вплив на психіку хворого?

9.Чи могло у хворого бути реактивний стан, ступень важкості якого залежить від психогенного впливу та розвиватися тривожно-дипресивний синдром?

10.Чи міг виникнути самотогений психоз на фоні інтоксикації патологічними продуктами порушеного обміну та загальної соматичної інтоксикації?

11.Який стан спостерігався у хворого по мірі наростання симптомів ракового захворювання (пригніченість, тривожність, мрачність, роздратованість з проявами гніву)?

12.Чи могла вплинути на загальне порушення свідомості та подальшу дієздатність аутоінтоксикація організму, викликана пухлинними процесами, а також інтоксикація організму, викликана розпадом ракової пухлини та інтоксикацією від передозування ліками?

13.Чи могли порушення сну, тривога, виражена роздратованість, слабкість являтися реактивними проявами психозу?

14.Чи могло тривале зловживання спиртними напоями, що призвело до алкогольної коми, вплинути на психічне здоровя?

15.Чи могла ступінь свідомості (ступень оглушення свідомості від больового синдрому залежати від стадії ракової хвороби і яка була її ступень?

16.Чи міг померлий усвідомлювати характер та значення скоєної проти нього протиправної дії примус співмешканки укласти з нею шлюб?

17.Чи було у померлого психічний розлад та чи міг він вплинути на здатність усвідомлювати значення своїх дій, а також приймати усвідомлювані рішення?

18.Чи був хворий недієздатним на момент укладення шлюбу внаслідок психічного розладу?

19. Чи могла згода на укладення шлюбу бути вільною, якщо особа, що уклала шлюб знаходилась у стані токсичного отруєння організму?

20.Чи страждав померлий психічним розладом та чи потребував він психіатричний огляд у момент здійснення ним юридично значимої дії укладення шлюбу? Яка тяжкість та глибина психічного розладу, якщо воно було в момент шлюбу?

21.Чи обумовлюється психічний розлад безпорадність, тобто нездатність задовольняти основні життєві потреби?

22.Чи могла локалізація пухлини у рото глотці та набряк мозку вплинути на подальше поширення пухлинного процесу у мозок та привести до органічного ураження мозку, і вплинути на рівень свідомості?

23.Як міг вплинути на психіку хворого прийом препарату «Налбуфін» практично кожні 2 години у вигляді інєкцій внутрішньом'язово по 200 мл?

24.Якби у померлого В.А. виникнули зміни у психіці, які впливають на здатність розуміти значення своїх дій та керувати ними, у звязку з застосування сильнодіючих препаратів або захворюваннями, які у нього були, чи могли ці зміни проходити непомітно для лікуючого лікаря та оточуючих?

Для визначення психологічного стану:

1.Які індивідуально-психологічні особливості мав померлий?

2.Яка особистісна значимість для померлого обставин, при яких була проведені угода(укладення шлюбу)?

3.Чи знаходився померлий у період, що передує браку, та на момент його укладення у вираженій емоційній напрузі та стресу, яке може розглядатися як психологічна основа стану сильне душевне хвилювання?

4.Чи здатним був померлий у повній мірі прогнозувати наслідки власних дій?

5.Чи здатний був померлий у повній мірі свідомо приймати рішення. Адекватне ситуації, і у повній мірі свідомо реалізувати його и усвідомлювати фактичний зміст власних дій та їх наслідки?

Проведення експертизи доручити експертам Харківської обласної психіатричної лікарні № 3, попередити експертів про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України.

Надати для проведення експертизи матеріали цивільної справи № 636/2474/14-ц (провадження № 2/636/15/18).

Оплату за проведення експертизи покласти на позивача ОСОБА_3, роз'яснивши, що у випадку відмови оплатити, суд розцінює це як відмову надати докази, згідно зі ст. 47 ЦПК України та роз'яснити, що відповідно до положення ст. 109 ЦПК України, У разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для зясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Провадження у справі зупинити на час проведення експертизи.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя