КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження № 22-ц/824/1957/2018 Доповідач - Ратнікова В.М.
У х в а л а

м. Київ Справа № 357/9763/17

19 жовтня 2018 року суддя Судової палати з розгляду цивільних справ Київського апеляційного суду Ратнікова В.М., перевіривши виконання вимог ст. 354, ст. 356 ЦПК України за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 13 червня 2018 року ухваленого під головуванням судді Бондаренко К.П. у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, треті особи: ОСОБА_4, Приватний нотаріус Білоцерківського міського нотаріального округу Величко Оксана Леонідівна про визнання частково недійсним заповіту,-

в с т а н о в и в:

Рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 13 червня 2018 року відмовлено у задоволенні позову ОСОБА_2 до ОСОБА_3, треті особи: ОСОБА_4, Приватний нотаріус Білоцерківського міського нотаріального округу Величко ОксанаЛеонідівна про визнання частково недійсним заповіту.

Не погоджуючись з таким рішення суду першої інстанції, 06 серпня 2018 року позивач ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу, в якій просить рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 13 червня 2018 року скасувати та ухвалити нове рішення про задоволення позовних вимог.

Ухвалою Апеляційного суду Київської області від 27 серпня 2018 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 13 червня 2018 року залишено без руху, встановлено строк десять днів з моменту отримання копії ухвали для усунення недоліків, а саме сплати судового збору за подання апеляційної скарги у розмірі 960,00 грн.

Указом Президента України від 29 грудня 2018 року №452/2017 про ліквідацію апеляційних судів та утворення апеляційних судів в апеляційних округах утворено Київський апеляційний суд в апеляційному окрузі, шляхом ліквідації Апеляційного суду міста Києва та Апеляційного суду Київської області.

Відповідно до статті 147 Закону України &q? с;Про судоустрій і статус суддів&qu с; суд, що ліквідується, припиняє здійснення правосуддя з дня опублікування в газеті &q?ня;Голос України&quга; повідомлення голови новоутвореного суду про початок роботи новоутвореного суду.

03 жовтня 2018 року опубліковано в газеті &quро;Голос України&quга; № 185 повідомлення голови новоутвореного суду про початок роботи Київського апеляційного суду.

Матеріали цивільної справи передано до Київського апеляційного суду та згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.10.2018 вказаного суду визначено суддю-доповідача Ратнікову В.М., у складі колегії: Борисової О.В., Левенця Б.Б.

17 жовтня 2018 року на адресу Київського апеляційного суду надійшло клопотання позивача ОСОБА_2 про звільнення її від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 13 червня 2018 року.

Перевіривши виконання вимог ст.ст. 354, 356 ЦПК України, вивчивши доводи клопотання про відстрочення сплати судового збору, вважаю, що апеляційна скарга на ухвалу суду підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Так, ч. 1 ст. 136 ЦПК України передбачає, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

За правилом ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5відсоктів розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; 2) або якщо про відстрочення збору клопочуть позивачі, які є а) військовослужбовцями; б) батаками, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину - інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокою матір'ю (батьком), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину - інваліда; г)членом малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; г) особою, яка діє в інтересах малолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Вирішення питання щодо відстрочення стороні сплати судового збору здійснюється у відповідності до загальних принципів цивільного судочинства, зокрема, принципу змагальності, відповідно якого кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Єдиною підставою для звільнення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з принципом змагальності, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

На підтвердження свого майнового стану, ОСОБА_2 надала копію довідки Київського технікуму електронних приладів з якої убачається, що її заробітна плата за жовтень 2017 року становила - 7 085,80 грн., листопад - 7 085,80 грн. Середньомісячний дохід на 01 грудня 2017 року складає 7 085,76 грн.

Також на підтвердження майнового стану апелянт надала копії листків працездатності з яких убачається, що вона з 18 грудня 2017 року по 27 червня 2018 року перебувала на лікарняному.

Разом з тим, апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції ОСОБА_2 подала 06 серпня 2018 року, ухвала про залишення її апеляційної скарги без руху постановлена 27 серпня 2018 року, доказів на підтвердження того, що з серпня по жовтень майновий стан ОСОБА_2 перешкоджає їй сплаті судового збору у розмірі 960,00 грн. матеріали справи не містять та апелянтом надано не було.

Таким чином, заявляючи клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги ОСОБА_2 не навела доводів та не подала доказів на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті судового збору в розмірі 960,00 грн.

З огляду на вказане, клопотання апелянта ОСОБА_2 про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 13 червня 2018 року не підлягає задоволенню як таке, що є необґрунтованим і не доведеним.

Оскільки в задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору було відмовлено, вважаю, що апеляційна скарга на рішення суду підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Частина 4 ст. 356 ЦПК України встановлює, що до апеляційної скарги додається, зокрема, документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Стаття 185 ЦПК України передбачає, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Так, відповідно до підпункту 6 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду судовий збір сплачується в розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Таким чином, розмір судового збору, який підлягає сплаті при поданні апеляційної скарги, обраховується виходячи з тієї суми судового збору, яка підлягала сплаті при поданні відповідного позову.

При зверненні до суду з даним позовом сума судового збору, яка підлягала сплаті, складала 640,00 коп.

Таким чином, судовий збір за подання апеляційної скарги на рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 13 червня 2018 року становитиме 960,00 грн. (640,00 грн. * 150 %)

За наведених обставин, суд пропонує апелянту усунути зазначені недоліки апеляційної скарги шляхом подання на адресу Київського апеляційного суду оригіналу документу про сплату судового збору на суму 960,00 грн. за реквізитами: одержувач - УК у Солом.р-ні/Соломян р-н/22030101, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: 0024, МФО банку: 899998, код отримувача (ЄДРПОУ) 38050812.

Керуючись ст. 185, 356, 357 ЦПК України,

у х в а л и в:

У задоволення клопотання ОСОБА_2 про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Білоцерківська міськрайонного суду Київської області від 13 червня 2018 року - відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 13 червня 2018 року ухваленого під головуванням судді Бондаренко К.П. у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, треті особи: ОСОБА_4, Приватний нотаріус Білоцерківського міського нотаріального округу Величко Оксана Леонідівна про визнання частково недійсним заповіту - залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з дня отримання копії даної ухвали.

Роз'яснити, що у разі не виконання вимог даної ухвали в частині сплати судового збору у визначений строк, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення та не підлягає оскарженню в касаційному порядку.

Суддя: /підпис/

З оригіналом згідно

Суддя В.М. Ратнікова

Помічник судді М.В. Стегній