Справа № 645/5216/17
Провадження № 2/645/606/18
УХВАЛА

іменем України

17 січня 2018 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого-судді Бабкової Т.В.,

при секретарі судових засідань ОСОБА_1,

третьої особи ОСОБА_2,

представника третьої особи ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до Дванадцятої Харківської державної нотаріальної контори про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом,треті особи: ОСОБА_2, ОСОБА_5,

встановив:

Позивач ОСОБА_4 звернувся до суду з вищевказаним позовом. На обґрунтування позовних вимог посилався на те, що після смерті ОСОБА_6, який помер 28.05.2016 року, відкрилася спадщина. Спадкоємцем цієї спадщини за заповітом, посвідченого 18.02.2008 року, є позивач. У грудні 2016 року позивач звернувся до Дванадцятої Харківської державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва на спадщину на транспортний засіб FLIEGL DPS240, 2003 року випуску, шасі (кузов, рама) WFDFLT4, реєстраційний номер НОМЕР_1. Від спадщини він не відмовляється та бажає її прийняти, однак зробити це не може через відсутність оригіналу документу, що посвідчує право власності спадкодавця на вищезазначений транспортний засіб.

17.01.2018 року із зустрічною позовною заявою до суду звернулася ОСОБА_2, в якій просить встановити факт проживання померлого 28.05.2016 року ОСОБА_6 та ОСОБА_2 однією сімєю, як чоловік та жінка, без реєстрації шлюбу, з 2008 року та змінити черговість отримання права на спадкування.

Третя особа ОСОБА_2 та її представник ОСОБА_3, яка діє на підставі довіреності, просили прийняти зустрічний позов прийняти до сумісного розгляду та обєднати в одне провадження з первісним позовом.

Заслухавши думку третьої особи, представника третьої особи, суд приходить до висновку, що клопотання третьої особи не підлягає задоволенню з наступних підстав.

15.12.2017 року набув чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» №2147-VIII від 03.10.2017 року, котрим ЦПК України викладено в новій редакції.

Згідно пп.9 п.1 Розділу XIII Перехідних положень ЦПК України в новій редакції справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Відповідно до ч.ч.3,4 ст.3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. Закон який встановлює нові обовязки, скасовує чи звужує права, належні учасникам судового процесу, чи обмежує їх використання, не має зворотної дії в часі.

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку, що подальший розгляд цієї справи належить проводити за правилами, що передбачені новою редакцією ЦПК України, в частині, у якій вони не встановлюють нових обовязків, не скасовують чи не звужують прав, що належні учасникам судового процесу, чи не обмежують їх використання.

В свою чергу, відповідно до ч.2 ст.19 ЦПК України цивільне судочинство у порядку позовного провадження здійснюється за правилами загального та спрощеного провадження. Ці правила визначаються ухвалою суду про відкриття провадження (п.п.4 ч.2 ст.187 ЦПК України).

Враховуючи положення ст.ст.19, 274 ЦПК України, суд вважає, що справа повинна бути розглянута за правилами загального позовного провадження.

Положеннями ч. 1 ст. 193 ЦПК України передбачено виключно право відповідача на подання зустрічного позову, в той час як ОСОБА_2 за ініціативою суду залучена до участі у справі як третя особа.

В той же час положеннями ст.52 ЦПК України передбачено право третіх осіб заявити самостійні вимоги щодо предмета спору, який вони в змозі подати до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін.

Про прийняття позовної заяви та вступ третьої особи у справу суд постановлює ухвалу.

Критерієм для вирішення питання щодо прийняття позовної заяви третьої особи, виходячи зі змісту ст.ст.52, 193,195 ЦПК України, є наявність позовних вимог третьої особи саме на предмет спору за первісним позовом, взаємоповязаність обох позовів, доцільність їх спільного розгляду, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Судом встановлено, що вимоги за первісним позовом та за позовом третьої особи мають різний предмет спору, зокрема позов ОСОБА_2 не стосується спірного майна - транспортного засобу FLIEGL DPS240, 2003 року випуску, шасі (кузов, рама) WFDFLT4, реєстраційний номер НОМЕР_1,про право власності на яке в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_6 заявлено вимоги позивачем ОСОБА_4, чинність заповіту ОСОБА_6 з боку ОСОБА_2 не заперечується. За таких обставин суд вважає, що розгляд позовних вимог ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сімєю може затягти та утруднити вирішення первісного позову ОСОБА_4 про визнання справа власності в порядку спадкування за заповітом.

З урахуванням наведеного, суд вважає, що позовні вимоги ОСОБА_2 не підлягають прийняттю до сумісного розгляду та об'єднанню в одне провадження із первісним позовом ОСОБА_4

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 52, 193,195 ,259, 260 ЦПК України, суд,-

ухвалив:

Відмовити у відкритті провадження та прийнятті до сумісного розгляду та об'єднанні в одне провадження позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_5, ОСОБА_4 про встановлення факту проживання однією сімєю, третя особа: Дванадцята Харківська державна нотаріальна контора, по цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до Дванадцятої Харківської державної нотаріальної контори про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом,треті особи: ОСОБА_2, ОСОБА_5.

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_5, ОСОБА_4 про встановлення факту проживання однією сімєю, третя особа: Дванадцята Харківська державна нотаріальна контора, повернути заявнику, розяснивши право звернутися із вказаною позовною заявою до суду на загальних підставах.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана шляхом подачі апеляційної скарги протягом пятнадцяти днів з дня проголошення ухвали або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Фрунзенський районний суд м. Харкова.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або про прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення складено 17.01.2018 року.

Ухвала виготовлена у нарадчій кімнаті.

Суддя