Справа № 629/4367/17
Номер провадження 2-о/629/11/18
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
16.01.2018 року Лозівський міськрайонний суд Харківської області в складі: головуючого - Харабадзе К.Ш., за участю секретаря Бєловол О.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Лозова Харківської області цивільну справу за заявою:
заявник ОСОБА_1, зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1
заінтересована особа Територіальна громада м. Лозова Харківської області в особі Лозівської міської ради Харківської області, місце знаходження за адресою: м. Лозова Харківської області, вул. Ярослава Мудрого,1
заінтересована особа - ОСОБА_2, зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_2
заінтересована особа - ОСОБА_3, зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_3
про встановлення родинних відносин між фізичними особами, -
В обґрунтування заявлених вимог заявник посилається на те, що ОСОБА_4 перебував у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_6 з 06.01.1951 року. ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_6 померла. За життя заповіту вона не укладала. Спадкоємцями за законом є ОСОБА_4 та їхні з померлою повнолітні діти, які від прийняття спадщини відмовилися. Після смерті дружини відкрилася спадщина яка складається із: 1/3 частини квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1, яка належала померлій на підставі свідоцтва про право власності на житло від 26.01.1994 року, виданого Лозвським ковальсько - механічним заводом, яка є обєктом права спільної сумісної власності. Відповідно до вказаного свідоцтва про право власності іншими власниками вищевказаної квартири є ОСОБА_1 та мати дружини - ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 року. Єдиним спадкоємцем, який прийняв спадщину, яка складається із 1/3 частки квартири за адресою: АДРЕСА_4, після смерті ОСОБА_5 є її донька - дружина заявника ОСОБА_6, яка в порядку визначеному п.1ч.1 ст.549 ЦК України,1963 року фактично вступила в управління та володіння спадковим майном, що залишилося після смерті матері адже її донька, а його дружина спільно проживала із спадкодавцем перед її смертю, та після смерті спадкодавця залишилася там жити та управляти й володіти часткою квартири матері. Але у звязку з тим, що видача свідоцтва про право на спадщину спадкоємцям, які прийняли спадщину строком не обмежена, його дружина не поспішала отримати в нотаріальній конторі свідоцтво про право на спадщину, адже вона була єдиним спадкоємцем, до того ж вони разом з дружиною як перед смертю так і після смерті ОСОБА_5 жили у квартирі, і заявник зараз продовжує жити в даній квартирі після смерті своєї дружини. Свідоцтво про право на спадщину після смерті матері ОСОБА_6 не оформила. На даний час ОСОБА_1 маючи намір оформити своє право на спадщину після смерті дружини - ОСОБА_6, подав відповідну заяву про прийняття спадщини до приватного нотаріуса, однак було зясовано, що він не зможе успадкувати 1/3 частину квартири за вищевказаною адресою, яку фактично у спадщину прийняла його дружина, після смерті своєї матері, оскільки відсутній доказ того, що ОСОБА_6 є донькою ОСОБА_5 Як зазначив представник заявника у своїй заяві, за життя ОСОБА_6 зверталася із заявою про видачу повторного свідоцтва про народження до Віддіду реєтрації актів цивільного стану по місту Лозова Лозівського міськрайонного управління юстиції у Харківській області, з відповідною заявою на що нею було отримано відмову у цьому, так як відповідно до повторного свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 12.03.2015 року на ОСОБА_7,ІНФОРМАЦІЯ_3, виданого відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Павлограду реєстраційної служби, Павлоградського міськрайонного управління юстиції у Дніпропетровській області у графі Імя дитини вказано ОСОБА_7. Відповідно до її паспорта її імя у заяві було вказано ОСОБА_6, у свідоцтві про шлюб її імя також вказано ОСОБА_6. У звязку з виявленими розбіжностями щодо її імя, видати повторне свідоцтво про народження не можливо. В звязку вищевикладеним заявник змушений звертатися до суду з заявою, в якій прохає встановити факт родинних відносин про те, що ОСОБА_6,ІНФОРМАЦІЯ_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 року є рідною донькою ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 року.
Заявник та його представник у судове засідання не зявилися, але надали заяви про розгляд справи за їх відсутності, на задоволенні заяви наполягають в повному обсязі.
Представник заінтересованої особи територіальної громади м. Лозова в особі Лозівської міської ради Харківської області в судове засідання не зявилася, але надала суду письмову заяву про розгляд справи за її відсутності, вирішення справи залишила на розсуд суду.
Заінтересовані особи ОСОБА_2, ОСОБА_3 в судове засідання не зявилися, надали суду заяви про розгляд справи за їх відсутності, проти задоволення заяви не заперечують.
Дослідивши матеріали справи та письмові докази по справі, суд прийшов до наступного.
Відповідно до ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту, що мають юридичне значення, в тому числі і встановлення факту родинних відносин.
Судом встановлено, що 28.07.2017 року померла ОСОБА_6, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 (а.с. а.с. 9, 11).
Після смерті ОСОБА_6 залишилася спадщина, яка складається 1/3 частини квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло (а.с.10).
Співвласниками зазначеної квартири являються заявник по справі ОСОБА_1, та ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 року, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 (а.с.13).
Спадкоємцями майна померлої ОСОБА_6 є її чоловік заявник по справі ОСОБА_1, який своєчасно звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини (а.с.74). Доньки спадкодавця ОСОБА_2. (а.с.85,86) та ОСОБА_3. (а.с.89), від прийняття спадщини після смерті ОСОБА_6 відмовилися, шляхом подання заяв до нотаріальної контори (а.с а.с. 82, 87).
Згідно інформаційної довідки із спадкового реєстру(спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) у відношенні ОСОБА_6 інформація відсутня (а.с.77).
Згідно інформаційної довідки із спадкового реєстру(заповіти/спадкові договори) у відношенні ОСОБА_6 інформація відсутня (а.с.79).
Як вбачається з довідки КП «ЖУК», від 01.08.2017 року, в квартирі АДРЕСА_5 була зареєстрована ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_4, з 31.03.1988 року, померла ІНФОРМАЦІЯ_2 року. На день смерті в квартирі були зареєстровані: ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_5, з 1971 року по теперішній час, ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_3, з 1971 року, померла ІНФОРМАЦІЯ_1 року. Інших зареєстрованих осіб на день смерті не було. (а.с. 15).
Згідно інформаційної довідки із спадкового реєстру(спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) у відношенні ОСОБА_5 інформація відсутня (а.с.93).
Згідно інформаційної довідки із спадкового реєстру(заповіти/спадкові договори) у відношенні ОСОБА_5 інформація відсутня (а.с.94).
Як вбачається з листа від 17.10.2017 року в.о. завідуючої Лозівської державної нотаріальної контори Харківської області (а.с.95), спадкова справа після смерті ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 року, не заводилася.
Як вбачається з листа начальника відділу державної РАЦС по місту Лозова Лозівського міськрайонного управління юстиції у Харківській області, ОСОБА_6 зверталася до відділу з заявою щодо видачі повторного свідоцтва про народження. Відповідно до повторного свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 12.03.2015 року на ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_6, виданого відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Павлограду реєстраційної служби Павлоградського міськрайонного управління юстиції у Дніпропетровській області у графі «Імя» дитини вказано «ОСОБА_7». Відповідно до паспорта громадянина України серії НОМЕР_4 виданого Лозівським МРВ УМВС України в Харківській області 19.10.2001 року імя заявниці вказано «ОСОБА_6». У наданому свідоцтві про шлюб серії НОМЕР_5 від 25.01.1951 року виданого Петропавлівським рай загс Дніпропетровської області на ОСОБА_1 та ОСОБА_8, імя нареченої вказано «ОСОБА_6». У звязку з виявленими розбіжностями щодо її імені, видати повторне свідоцтво про народження не має законних підстав.
Той факт, що ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 року є матірю ОСОБА_6, померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 року, підтверджується зясованими та дослідженими судом доказами.
Виходячи з вищевикладеного, на підставі вивчених матеріалів справи, суд вважає можливим задовольнити заяву.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 76, 81, 89, 263, 315, 319 ЦПК України, суд, -
Заяву про встановлення факту родинних відносин - задовольнити.
Встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_6, померла ІНФОРМАЦІЯ_4 року, є рідною донькою ОСОБА_5, померлої ІНФОРМАЦІЯ_5 року.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом пятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.
Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.
До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.
Суддя: К.Ш.Харабадзе