ПОСТАНОВА

Іменем України

23 жовтня 2018 року м. Кропивницький

справа № 398/4202/17

провадження № 22-ц/4809/208/18

Кропивницький апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого судді: Дуковського О.Л.

суддів: Дьомич Л.М., Письменного О.А.

з участю секретаря: Демешко Л.В.

Учасники справи:

позивач - ОСОБА_1;

відповідач - ОСОБА_2

Розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницькому цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 19 лютого 2018 року, у складі головуючого судді Орловського В.В., у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, -

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2017 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди.

Просила стягнути з відповідача на її користь матеріальну шкоду у розмірі 13305,00 грн., що складається із 12805,00 грн. шкоди, що завдана залиттям її квартири та 500,00 грн. за проведення оцінки ремонтних робіт.

Зазначала, що затоплення її квартири відбувалося із квартири відповідача, який проживає поверхом вище. Факт затоплення її квартири встановлено актом від 10.11.2017 року, складеного ТОВ «Житло-Устрій», причин та джерел затоплення не встановлено. Актом Олександрійського КП «Житлогосп» від 02.11.2017 року було встановлено, що затоплення відбулося внаслідок протікання води з квартири АДРЕСА_1 яка належить відповідачу.

Рішенням Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 19 лютого 2018 року відмовлено у задоволенні позову.

Не погоджуючись з рішенням суду позивач подала апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду першої інстанції скасувати. Вважає, що суд першої інстанції неповно з'ясував обставини справи, що мають значення для справи, які вважав встановленими.

Ухвалою Апеляційного суду Кіровоградської області від 22 серпня 2018 року відкрито провадження у справі за апеляційною скаргою .

Відповідач надав відзив на апеляційну скаргу, в якому просить рішення суду першої інстанції залишити без змін. Зазначає, що акти на які посилається позивач, як на докази у справі, не відповідають «Умовам та Правилам утримання жилих будинків та прибудинкових територій», а тому вважає, що позивачем не доведено факту завдання їй матеріальної шкоди та обставин, за яких шкода була заподіяна. Окремо зазначає, що причиною залиття квартири позивача стала занедбаність каналізаційного стояка будинку, за що несе відповідальність виконавець комунальних послуг, а не він. Вважає, що позивач звернулася з позовом не до того відповідача….

Указом Президента України № 452/2017 від 29.12.2017 року «Про ліквідацію апеляційних судів та утворення апеляційних судів в апеляційних округах» постановлено ліквідувати Апеляційний суд Кіровоградської області та утворити Кропивницький апеляційний суд в апеляційному окрузі, що включає Кіровоградську область, з місцезнаходженням у місті Кропивницькому.

Згідно з п.3 ч.1 ст.31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо ліквідовано або з визначених законом підстав припинено роботу суду, який розглядав справу.

Відповідно до ст.147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» рішенням зборів Кропивницького апеляційного суду від 02 жовтня 2018 року днем початку роботи Кропивницького апеляційного суду визначено 05 жовтня 2018 року.

У зв'язку із ліквідацією Апеляційного суду Кіровоградської області справу передано до утвореного Кропивницького апеляційного суду та визначено новий склад колегії суддів для розгляду даної справи.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення позивача, яка підтримала доводи апеляційної скарги та просила її задовольнити, дослідивши письмові докази у справі, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, про залишення без задоволення апеляційної скарги.

Суд першої інстанції відмовляючі у задоволені позову послався на те, що докази надані позивачем є недостатніми для встановлення причин затоплення квартири позивача. Також недоведеним є те, що шкода її майну завдана внаслідок неправомірних дій або бездіяльності саме відповідача.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно грунтувантися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Згідно ч. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; 5) чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; 6) як розподілити між сторонами судові витрати.

Оскаржуване судове рішення відповідає зазначеним вимогам виходячи із наступного.

Судом першої інстанції встановлено, що квартира АДРЕСА_1 належить на праві спільної часткової власності у рівних частках - ОСОБА_1 і ОСОБА_3, підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (а.с. 42).

ОСОБА_2 є власником квартири АДРЕСА_1, що розташована над квартирою позивача.

31 жовтня 2017 року відбулось затоплення квартири позивача з розташованої вище квартири АДРЕСА_1 у якій мешкає відповідач.

Відповідно до акту від 01 листопада 2017 року, складеного представниками ТОВ «ЖИТЛО-УСТРІЙ» майстром ОСОБА_4, слюсарем-сантехніком ОСОБА_5, за участю власника квартири АДРЕСА_1 ОСОБА_1, встановлено факт залиття квартир АДРЕСА_1 і АДРЕСА_2, причин залиття не виявлено з причин відсутності мешканців АДРЕСА_1, за місцем проживання. Залиття відбулось у кухні, спальні, вітальні і тамбурі.

02 листопада 2017 року представником КП «Житлогосп» майстром ОСОБА_6 складено акт про обстеження технічного стану на предмет затоплення квартири АДРЕСА_1 квартирою АДРЕСА_2 за адресою м. Олександрія Кіровоградської області, вул. Героїв Сталінграда, 17. При обстеженні виявлено, що внаслідок протікання води з квартири АДРЕСА_2 наявні сліди затікання, а саме: у коридорі мокрі шпалери на стелі приблизно 2 квадратних метра, частково відклеєні, мокрі, вздуті шпалери на стіні площею приблизно 1 квадратний метр, у деяких місцях відклеєні, у кухні мокрі жовті плями на шпалерах по всіх площі стелі, в окремих місцях вздуті, відклеєні, на стінах мокрі шпалери площею приблизно 2 квадратних метри, у спальні на шпалерах мокрі плями площею приблизно 0,2 метри квадратних, на стінах мокрі шпалери площею приблизно 5 метрів квадратних, мокрі плями із зовнішньої стіни квартири площею приблизно 0,1 метри квадратних біля вхідних дверей. Також виявлено замокання електропроводки у квартирі, половина квартири без електрики. Причини затоплення у акті не вказано (а.с.21,40).

З акту від 14 листопада 2017 року, складеного представниками ТОВ «ЖИТЛО-УСТРІЙ» диспечером ОСОБА_7 слюсарями-сантехніками ОСОБА_8 і ОСОБА_9 з участю власника квартири АДРЕСА_1 ОСОБА_10 вбачається, що 03 листопада 2017 року з квартири АДРЕСА_1 надійшла заявка про витоки стічної води через мийку на кухні, «при користуванні мешканцями зверху стоки виливалися з мийки у кв. АДРЕСА_1 виконано прочищення каналізаційного стояка між п'ятим та четвертим поверхами, мешканці квартири АДРЕСА_1 у квартирі постійно не проживають (а.с. 59).

Правила встановлення і фіксації житлово-експлуатаційними організаціями причин і наслідків залиття квартир врегулюваний Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затердженими Наказом Держжитлокомунгоспу України від 17.05.2005 №76.

Відповідно до п. 2.3.6 вказаних правил у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, який має відповідати вимогам, наведеним у додатку 4 цих правил.

У разі отримання заяви про затоплення квартири житлово-експлуатаційна організація має створити комісію для складення акту про залиття, аварію, що трапилась на системи центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) у складі голови комісії, майстра технічної дільниці, майстра ремонтної дільниці, слюсаря-сантехніка (слюсаря-електрика), представників організації, яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення та гарячого водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету. Цей акт має бути затвердженим начальником житлово-експлуатаційної організації. У акті має бути зазначено що трапилось і які наслідки (що залито, які обсяги робіт, які ушкодження, які речі ушкоджено), причини залиття, аварії, що трапилась на системі водопостачання, а саме несанкціоноване втручання мешканців у роботу системи, незадовільне технічне обслуговування систем, передчасний вихід з ладу радіаторів опалення, трубопроводів, вентилів, гнучких підводок та ін. Також у акті вказуються висновки і рекомендації комісії про те, що необхідно зробити, хто заподіяв шкоду та ін.

Судом першої інстанції правильно встановлено, що надані позивачем на підтвердження факту залиття квартири та його причин акти не відповідають вимогам зазначених вище правил. Ці акти не були складені уповноваженою комісією, яка мала б бути утворена житлово-експлуатаційним органом.

Крім того, акт від 02 листопада 2017 року складений одноособово майстром, в актах не зазначено причин залиття, а вказані лише його наслідки. Н з'ясовано механізму, що спричинив витік води та причинного зв'язку між діями (бездіяльності) відповідача та завданої позивачу шкоди.

Таким чином, акт від 01 листопада 2017 року, який складений представниками ТОВ «ЖИТЛО-УСТРІЙ», акт від 02 листопада 2017 року, складений представником КП «Житлогосп» не є достатнім доказом того, що причиною залиття були протиправні дії або бездіяльність відповідача.

Також, акт від 14 листопада 2017 року, про те, що від відповідача надходила заявка про засмічення каналізаційного стояка, що призвело до витікання стічних вод з мийки відповідача не відповідає вимогам відповідних Правил, а тому не може бути належним доказом у справі.

Сторони у справі не зверталися до суду із клопотанням про призначення будівельно-технічної експертизи щодо встановлення факту залиття квартири. При розгляді справи у суді апеляційної інстанції позивач також цим правом не скористалася.

Відповідно до ч. 1, 2 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Відповідно до ч.1 ст. 81 ЦПК кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Суд апеляційної інстанції згідно діючих вимог цивільно-процесуального законодавства перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги та позовних вимог, що були предметом розгляду в суді першої інстанції.

З урахуванням викладеного, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції ухвалив рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а тому, відповідно до п. 1 ч. 1 ст.374 ЦПК України, судове рішення підлягає залишенню без змін, а апеляційна скарга без задоволення.

Керуючись ст.ст. 368, 374, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, Кропивницький апеляційний суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 19 лютого 2018 року - залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення

24.10.2018 року - складено постанову.

Головуючий суддя: О.Л. Дуковський

Судді: Л.М. Дьомич

О.А. Письменний