Роздільнянський районний суд Одеської області
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/2200/18

Номер провадження: 2/511/842/18

"19" жовтня 2018 р. суддя Роздільнянського районного суду Одеської області Бобровська І. В. , розглянувши цивільну справу за позовом:

позивач:Кос ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрована за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2;

уповноважений представник:Бузюк ОСОБА_2, діє на підставі довіреності Роздільнянського місцевого центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги №163 від 02.10.2018 року;

до відповідача:ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстрована за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2,

про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,

ВСТАНОВИВ:

12.10.2018 року уповноважений представник позивача ОСОБА_4 звернувся до Роздільнянського районного суду Одеської області з вищевказаною позовною заявою. Вимоги позивача представник мотивує тим, що позивачка ОСОБА_5 є власником будинку, який розташований за адресою: Одеська область м. Роздільна, пров. Водопровідний,8, згідно свідоцтва про право власності серії САА №436186 від 04.02.2005 року. Разом з позивачкою за вказаною адресою з 2004 року зареєстрована ОСОБА_3 Позивач звертаючись до управління соціального захисту населення Роздільнянської районної державної адміністрації мала намір отримати житлово комунальну субсидію, але у звязку з тим, що відповідачка зареєстрована за вказаною адресою, але фактично не проживає по ній, позивачка не змозі оформити субсидію, у звязку з чим просить суд визнати ОСОБА_3,ІНФОРМАЦІЯ_3 такою, що втратила право користування належним їй на праві приватної власності нерухоме майно, що знаходиться за адресою: Одеська область м. Роздільна, пров. Водопровідний, 6.

Разом з позовною заявою на адресу суду надійшло клопотання уповноваженого представника позивача ОСОБА_4 про звільнення від сплати суд судового збору. Вказану вимогу уповноважений представник обумовлює тим, що позивачка ОСОБА_5 є непрацюючою пенсіонеркою, отримує пенсію за віком та має захворювання на які витрачає майже всі гроші.

На підставі витягу автоматизованої системи документообігу Роздільнянського районного суду Одеської області від 12.10.2018 для розгляду справи призначено головуючого суддю Бобровську І.В.

12.10.2018 року судом було зроблено запит на підтвердження місця реєстрації відповідача.

18.10.2018 року на адресу суду повернувся лист відділу надання адміністративних послуг апарату Роздільнянської міської ради та її виконавчого комітету відповідно до якого відповідачка ОСОБА_3 дійсно зареєстрована за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4.

Ознайомившись з вищевказаним позовом встановлено, що його подано з порушенням вимог чинного законодавства і він має бути залишений без руху на підставі наступного.

Пунктом 33 Постанови Пленуму Верховного суду України №5 від 07.02.2014 року "Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав" розяснено, що застосовуючи положення статті 391 ЦК, відповідно до якої власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном, навіть якщо вони не пов'язані із позбавленням права володіння, суд має виходити із такого. Відповідно до положень статей 391, 396ЦК позов про усунення порушень права, не пов'язаних із позбавленням володіння, підлягає задоволенню у разі, якщо позивач доведе, що він є власником або особою, яка володіє майном (має речове право) з підстави, передбаченої законом або договором, і що діями відповідача, не пов'язаними з позбавленням володіння, порушується його право власності чи законного володіння.

П.34 Постанови Пленуму Верховного суду України №5 від 07.02.2014 року "Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав" розяснено, що усунення перешкод у здійсненні права власності та розпорядження своїм майном, зокрема жилим приміщенням, шляхом зняття особи з реєстраційного обліку, залежить від вирішення питання про право користування такої особи жилим приміщенням відповідно до норм житлового та цивільного законодавства (наприклад статті 71,72,116,156 ЖК УРСР; статті 405 ЦК), а саме від вирішення однієї із таких вимог: про позбавлення права власності на жиле приміщення, про позбавлення права користування жилим приміщенням, про визнання особи безвісно відсутньою, про оголошення фізичної особи померлою.

Виходячи вимог п.5 ч.3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги;

Також позивачем до позовної заяви не долучено:

- інформації, щодо своєчасного попередження відповідача про необхідність звільнення з належного позивачу будинку та дані про отримання таких попереджень;

- оригіналу акту про не проживання відповідача у спірному житловому будинку, складеного уповноваженою особою (долучено лише копію акту станом на 2016 рік, що не є належним доказом)

- інформації щодо факту родинного звязку з відповідачем.

Відповідно до копії акту обстеження матеріально побутових умов сім»ї від 27.09.2016 року, який долучено до позовної зави вказано, що ОСОБА_3 є онукою ОСОБА_5, але в позовній заяві відсутні відомості щодо того, чи є відповідачка членом сім»ї позивачки.

Також, виходячи з вимог п.6 ч.3 ст.175 ЦПК України в позовній заяві відсутні відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися.

Крім того в зазначеній позовній заяві не залучена третя особа: Роздільнянська міська рада Одеської області, яка має повноваження щодо зняття особи з реєстраційного обліку.

Що стосується клопотання уповноваженого представника позивача ОСОБА_4 про звільнення від сплати судового збору, суд зазначає, зо вказане клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Що стосується вимоги позивача, щодо визнання ОСОБА_3 такою, що втратила право користування належним ОСОБА_5 на праві приватної власності нерухоме майно, суд зазначає, що вказана вимога є неконкретною, оскільки не зазначено, який саме статус має нерухоме майно (житлове приміщення тощо)

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати, враховуючи при цьому майновий стан сторони.

Згідно із частиною першою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями статті 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до ст.8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за існування таких умов: 1)розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2)позивачами є: а)військовослужбовці; б)батьки,які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю,якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в)одинокі матері(батьки),які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г)члени малозабезпеченої чи багатодітної сімї; ґ)особа,яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоровю.

Доказів на порушення житлових прав позивача до позовної заяви не долучено.

У звязку з вищевикладеним суд приходить до висновку про необхідність відмовлення у задоволенні клопотання уповноваженого представника позивача про звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно розміру ставок судового збору підпункту 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подачу позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (704,80 грн.).

Таким чином, заявнику слід сплатити судовий збір та оригінал квитанції подати до суду.

Судовий збір підлягає сплаті на наступні реквізити:

отримувач коштів УК у Роздільнянському районі Одеської області, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37958382, банк одержувача Казначейство України (ЕАП) (МФО) 899998, рахунок отримувача 5381, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу «Судовий збір» (Державна судова адміністрації України, 050) по Одеській області.

Як вказував Європейський суд з прав людини у рішенні «Креуз проти Польщі» за заявою № 28249/95 від 19.06.2001 «право на суд» не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Гарантуючи сторонам право доступу до суду для визначення їхніх "цивільних прав та обов'язків", пункт 1 статті 6 залишає державі вільний вибір засобів, що використовуватимуться для досягнення цієї мети

Відповідно дост. 185 ЦПК Українисуддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях175і177цьогоКодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищенаведене, суддя вважає, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачеві строку для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 175, 185, 260, 261, 353 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_5 до ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням залишити без руху, про що повідомити позивача, надавши 10-денний термін з моменту отримання ухвали суду, для усунення недоліків у позові.

У випадку невиконання вимог ухвали по усуненню недоліків, позовна заява буде залишена без розгляду та вважатися неподаною, у звязку з чим будуть повернути позивачу усі матеріали справи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Бобровська І.В