Справа № 639/3877/18,
Жовтневий районний суд м. Харкова
у складі: головуючого судді Єрмоленко В. Б.,
за участі секретаря Тущенко Т. В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

До Жовтневого районного суду м. Харкова надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, зареєстрованого 26.12.2003, посилаючись на те, що з чоловіком відсутні спільні інтереси, різні погляди на життя, відсутнє взаєморозуміння на сімейні відносини, що потягло припинення шлюбно-сімейних відносин. Подальше збереження шлюбу не можливе.
В судове засідання позивач надала заяву про підтримання своїх позовних вимог та просила розглядати справу за її відсутності, зазначила, що не заперечує проти заочного розгляду справи та просила після розірвання шлюбу залишити їй шлюбне прізвище «Андрієнко».
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не зявився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлявся завчасно, належним чином, про причини неявки суд не сповістив, відзив на позов не надав. При одночасному існуванні умов, передбачених ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд ухвалює заочне рішення.
Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.
Згідно свідоцтва про шлюб серія І-ВЛ № 264465, виданого повторно 07.07.2015 Ленінським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, ОСОБА_2 та ОСОБА_1 перебувають у зареєстрованому шлюбі з 26.12.2003, актовий запис № 610 (а.с. 4).
Від шлюбу сторони мають малолітню дитину доньку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 5).
Судом встановлено, що сторони не підтримують шлюбні відносини, спільного господарства не ведуть, проживають окремо, позивач наполягає на розірванні шлюбу, оскільки їх сімя розпалася остаточно, відновлена бути не може, подальше спільне життя подружжя, примирення і збереження сімї неможливі, шлюб існує формально, його збереження суперечило б їх інтересам.
Відповідно до розяснень п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» від 21 грудня 2007 р. № 11 , якщо після закінчення призначеного судом строку примирення подружжя не відбулося і хоча б один з них наполягає на припиненні шлюбу, суд вирішує справу по суті.
Згідно зі ст. 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.
Відповідно до ст. 112 СК України, суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя.
Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Судом встановлено, що відновлювати сімейні стосунки з відповідачем позивач намірів не має, категорично заперечує проти подальшого збереження сімї.
Зі свідоцтва про шлюб серії І-ВЛ № 264465, вбачається, що при одруженні позивач змінила дошлюбне прізвище «Дмитрієва» на прізвище чоловіка «Андрієнко» (а.с. 4). При цьому, відповідно до статті 113 Сімейного кодексу України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Оскільки позивач просить залишити їй прізвище «Андрієнко», суд вважає за необхідне після розірвання шлюбу залишити шлюбне прізвище позивача - «Андрієнко».
На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 4, 12, 19, 81, 259, 264, 265, 280-283 ЦПК України, ст.ст. 110, 112 Сімейного Кодексу України, суд,-
Шлюб, зареєстрований між ОСОБА_2 та ОСОБА_1, зареєстрований 26.12.2003 у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану Ленінського районного управління юстиції у м. Донецьку, під актовим записом № 610 - розірвати.
Після розірвання шлюбу залиши позивачеві шлюбне прізвище «Андрієнко».
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через суд першої інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення суду.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкриття чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду

Сторони: позивач ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, РНОКПП НОМЕР_1, зареєстрована за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3; фактичне місце проживання/перебування: АДРЕСА_1.

Відповідач ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4, РНОКПП НОМЕР_2, зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_5.

Повне рішення складено 30.10.2018.

СУДДЯ В. Б. Єрмоленко