У Х В А Л А

29 жовтня 2018 року

м. Київ

справа № 199/9095/16-ц

провадження № 61-46150 ск 18

Верховний Суд у складі колегії судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Сімоненко В. М., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою Товариства з додатковою відповідальністю «Квартет» в особі адвоката Ходюша АртемаМихайловича на рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 26 липня 2018 року та постанову Апеляційного суду Дніпропетровської області від 25 вересня 2018 року в справі за позовом ОСОБА_3 до Товариства з додатковою відповідальністю «Квартет», треті особи - ОСОБА_4 та Публічне акціонерне товариство «СК «КРАЇНА» про стягнення вартості відновлюваного ремонту,

ВСТАНОВИВ :

В грудні 2016 року позивач звернувся до суду з позовом до ТДВ «Квартет» про стягнення вартості відновлюваного ремонту. Позовні вимоги мотивовані тим, що 17 червня 2016 року о 17-10 годин на перехресті вулиці Лаврова в місті Дніпро, відбулась ДТП за участю автомобіля «КРАЗ», державний номерний знак НОМЕР_1, під керуванням водія ОСОБА_4, який перебував у трудових відносинах з відповідачем ТОВ «Квартет», та автомобіля «Сузукі Гранд Вітара», державний номерний знак НОМЕР_2, під керуванням водія ОСОБА_3, який належить йому на праві власності. Постановою судді Самарського районного суду м. Дніпропетровська від 20 липня 2016 року ОСОБА_4 визнано винним у скоєнні вказаного ДТП та притягнуто до адміністративної відповідальності. 14 березня 2016 року між ПАТ СК «КРАЇНА» та ТДВ «Квартет» було укладено договір обов'язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів у формі Полісу № АЕ/8154016, відповідно до якого забезпечено транспортний засіб автомобіль марки «КРАЗ», державний номерний знак НОМЕР_1. Відповідно до Звіту експерта автотоварознавця від 2 липня 2016 року № 29/06/16 вартість відновлюваного ремонту пошкодженого внаслідок ДТП автомобіля «Сузукі Гранд Вітара», державний номерний знак НОМЕР_2 становить 91210,93 грн. Фактична вартість відновлюваного ремонту пошкодженого автомобіля «Сузукі Гранд Вітара», державний номерний знак НОМЕР_2 склала 84043,10 грн, що підтверджено наданими позивачем доказами. ПАТ СК «КРАЇНА» частково відшкодувала спричинення шкоди в розмірі 48447,20 грн. Тобто на відповідача покладений обов'язок відшкодувати позивачу залишок спричинення шкоди, а саме у розмірі 35595 грн 90 коп (84043,10 грн - 48447,20 грн = 35595 грн 90 коп). Крім того позивачем було сплачено послуги експерта автотоварознавця у розмірі 1000 грн, які він також просив стягнути на його користь. На підставі викладеного позивач просив стягнути вартість відновлюваного ремонту у розмірі 35595 грн 90 коп, витрати на плату послуг експерта автотоварознавця у розмірі 1000 грн, а всього 36595 грн 90 коп та судові витрати у розмірі 551 грн 20 коп.

Рішенням Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 26 липня 2018 року, залишеним без змін постановою Апеляційного суду Дніпропетровської області від 25 вересня 2018 року позовні вимоги ОСОБА_3 задоволено. Стягнуто з відповідача на користь позивача ОСОБА_3 вартість відновлюваного ремонту у розмірі 35595 грн 90 коп, витрати на плату послуг експерта автотоварознавця у розмірі 1000 грн, а всього 36595 грн 90 коп. Також стягнуто користь позивача ОСОБА_3 судові судовий збір в сумі 551 грн 20 коп.

13 жовтня 2018 року ТДВ «Квартет» в особі адвоката Ходюша А. М. звернулось до Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 26 липня 2018 року та постанову Апеляційного суду Дніпропетровської області від 25 вересня 2018 року та просило скасувати зазначені судові рішення.

Верховний Суд, вивчивши подану касаційну скаргу та додані до неї документи, оскаржувані судові рішення, зробив висновок, що у відкритті касаційного провадження необхідно відмовити з таких підстав.

Згідно з пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, яке не підлягає касаційному оскарженню.

Відповідно до пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах, крім випадків, якщо: касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

Відповідно до частини шостої статті 19 ЦПК України малозначними справами є: справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п'ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частина перша статті 274 ЦПК України визначає, що у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються: малозначні справи і справи, що виникають з трудових відносин, а згідно частини другої цієї статті - може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Відповідно до частини четвертої статті 274 ЦПК України, в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів та поділ майна подружжя; щодо спадкування; щодо приватизації державного житлового фонду; щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; в яких ціна позову перевищує п'ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; інші вимоги, об'єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1 - 5 цієї частини.

Системний аналіз частини шостої статті 19, статті 274 ЦПК України дає підстави для висновку, що малозначними у цивільному процесі є, зокрема, справи незначної складності, визнані судом малозначними (за виключенням справ, які мають розглядатися тільки за правилами загального позовного провадження), та які фактично можна поділити на: справи, у яких ціна позову не перевищує 100 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності з ціною позову, що не перевищує п'ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, у яких не можливо встановити ціну позову (немайнові вимоги), за виключеннями відповідно до частини четвертої статті 274 ЦПК України та пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України.

При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує критерії, визначені в частині третій статті 274 ЦПК України, а саме: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Предметом позову в даній справі є вимога майнового характеру про стягнення вартості відновлюваного ремонту в розмірі 36595 грн 90 коп, ціна якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а тому в цій частині справа є малозначною в силу закону.

Таким чином ця справа є малозначною.

Крім того, відповідно до частини першої статі 411 ЦПК України судові рішення підлягають обов'язковому скасуванню з направленням справи на новий розгляд, якщо: справу розглянуто і вирішено неповноважним складом суду; в ухваленні судового рішення брав участь суддя, якому було заявлено відвід, і судом касаційної інстанції визнано підстави про відвід обґрунтованими; судове рішення не підписано будь-яким із суддів або підписано не тими суддями, що зазначені в судовому рішенні; судове рішення ухвалено суддями, які не входили до складу колегії, що розглянула справу; справу розглянуто за відсутності будь-кого з учасників справи, належним чином не повідомлених про дату, час і місце судового засідання, якщо такий учасник справи обґрунтовує свою касаційну скаргу такою підставою; судове рішення ухвалено судом з порушенням правил інстанційної або територіальної юрисдикції; суд розглянув в порядку спрощеного позовного провадження справу, яка підлягала розгляду за правилами загального позовного провадження;

У цій справі обставин, передбачених частиною четвертою статті 274, пунктом 2 частини третьої статті 389 та частиною першою статі 411 ЦПК України, за наявності яких судові рішення в малозначних справах підлягають касаційному оскарженню або обставин, за яких судове рішення підлягає обов'язковому скасуванню не встановлено.

З огляду на викладене та відповідно до пункту 2 частини третьої статті 389, пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України у відкритті касаційного провадження в даній справі слід відмовити.

Керуючись пунктом 2 частини третьої статті 389, пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ :

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Товариства з додатковою відповідальністю «Квартет» в особі адвоката Ходюша Артема Михайловича на рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 26 липня 2018 року та постанову Апеляційного суду Дніпропетровської області від 25 вересня 2018 року відмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В. М. Сімоненко