Справа № 357/6448/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 жовтня 2018 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Бондаренко О. В. ,

при секретарі Бондаренко Н. В.,

розглянувши в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулась до суду з вказаним позовом 12.06.2018 року мотивуючи тим, що перебуває з відповідачем у зареєстрованому шлюбі з 14.02.1998 року, від шлюбу мають двох дітей: дочку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, та сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1. Сімейне життя не склалось через несумісність характерів, втрати взаєморозуміння та довіри один до одного, розбіжність поглядів на життя та життєві цінності, вони не підтримують шлюбно-сімейні стосунки та не ведуть спільне господарство, збереження шлюбу неможливо, тому просила шлюб розірвати.

Позивач ОСОБА_1 подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просила шлюб розірвати, залишити їй прізвище «Устименко» та залишити за нею судові витрати.

Відповідач ОСОБА_2 подав до суду заяву про розгляду справи у його відсутності, позовні вимоги визнає в повному обсязі, проти розірвання шлюбу не заперечує.

Відповідно до ч.4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до висновку, що позов обґрунтований і підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що сторони зареєстрували шлюб 14.02.1998 року у Великополовецькій сільській Раді Сквирського району Київської області, актовий запис № 06, від шлюбу мають двох дітей: дочку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, та сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, протягом тривалого часу сімейно шлюбні стосунки не підтримують, не ведуть спільного господарства, втратили почуття любові, поваги та взаєморозуміння, сімя розпалась остаточно і подальше перебування сторін у шлюбі суперечить інтересам позивача.

Згідно ч. 1 ст. 24 Сімейного кодексу України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушення жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Згідно ч. 3 ст. 105 Сімейного кодексу України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Згідно до ст. 110 Сімейного кодексу України, позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.

Відповідно до ст. 112 СК України, суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Відповідно до ч. 2 ст. 114 СК України, у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

На підставі вище викладеного, враховуючи, що сторони мають стійке волевиявлення щодо розірвання шлюбу, а примушення до шлюбу не допускається, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення.

Згідно ст. 141 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

Судові витрати складаються з судового збору, сплаченого при подачі позову до суду в розмірі 704,80 грн. ( а.с. 1), однак позивач заявила клопотання про залишення судових витрат за нею.

Керуючись ст.ст. 110 - 114 СК України, ст.ст. 12, 76 81, 206, 223, 258, 259, 264 265, 268, 354, 355 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про розірвання шлюбу, задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 14.02.1998 року у Великополовецькій сільській Раді Сквирського району Київської області, актовий запис № 06, розірвати.

Прізвище позивача ОСОБА_1 після розірвання шлюбу залишити «Устименко».

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом тридцяти днів з дня його складення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду.

СуддяОСОБА_5