Провадження № 2/229/482/2018
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

(заочне)

25 жовтня 2018 року м. Дружківка

Дружківський міський суд Донецької області

у складі:

головуючого - судді Лопатко Н.В.

за участю секретаря судового засідання Гумірової І.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду м. Дружківка в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою Іщенко - ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про продовження строку для прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В :

Представник позивача ОСОБА_3 18 квітня 2018 р. звернувся в інтересах Іщенко ОСОБА_1 до Дружківського міського суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про продовження строку для прийняття спадщини .

В обґрунтування своїх вимог вказав, що 13 січня 2012 року померла ОСОБА_4. Після її смерті залишилось спадкове майно у вигляді земельної ділянки, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, площею 4,440 га (кадастровий номер -05-000-0867), яка розташована на території Новоселівської Першої сільської ради Ясинуватського району Донецької області. Вказана земельна ділянка на праві власності належала ОСОБА_4, що підтверджується державним актом на право власності на земельну ділянку серії ДН № 099438. 20 січня 2011 року ОСОБА_4 склала заповіт на ім'я ОСОБА_5 Згідно змісту заповіту, вона заповідала останньому належну їй на праві власності земельну ділянку. Таким чином, представник позивача ОСОБА_3 вважає, що ОСОБА_5 є спадкоємцем за заповітом після смерті ОСОБА_4 має право на спадкування майна, у вигляді земельної ділянки площею 4,850 га. У встановлений законом строк позивач не звернувся із заявою про прийняття спадщини у звязку з тим, що не був обізнаний про смерть заповідача. На думку позивача, ним було пропущено строк на прийняття спадщини з поважних причин, а тому був змушений звернутись до суду із вказаним позовом та просити суд визначити додатковий строк для прийняття спадщини - 3 місяці.

В судовому засіданні представник позивача не зявився, про місце, дату та час розгляду справи був повідомлений належним чином, проте надав заяву в якій просить розглядати справу без її участі, позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просить суд їх задовольнити. Не заперечує проти розгляду справи в заочному порядку.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не зявилась, про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином та своєчасно, причину неявки суду не повідомила, клопотань про відкладення справи від відповідача не надійшло.

Відповідач не скористалась правом, передбаченим ст.178 ЦПК України, відзив суду не надала.

Враховуючи, що причина неявки відповідача є неповажною, відзив не надано, у справі є наявні дані про права та взаємовідносини сторін, суд вважає можливим відповідно до ст. 280 ЦПК України розглянути справу у порядку заочного провадження у відсутність відповідача з дотриманням вимог, встановлених законом, за згодою позивача на розгляд справи в порядку заочного провадження.

У зв'язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється на підставі ч.2 ст.247 Цивільного процесуального кодексу України.

Дослідивши матеріали справи, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, встановивши і факти та відповідні їм правовідносини, суд приходить до такого висновку.

Судом установлено, що ОСОБА_4 померла 13 січня 2012 року, що підтверджується свідоцтвом про смерть І-НО № 986104 (виданим повторно) від 27 квітня 2017 року.

Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина у вигляді земельної ділянки, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, площею 4,520 га (кадастровий номер -05-000-0867), яка розташована на території Новоселівської Першої сільської ради Ясинуватського району Донецької області, яка належить останній на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку серії ДН № 099438.

10 січня 2011 року ОСОБА_4 склала заповіт, який було посвідчено приватним нотаріусом Ясинуватського районного нотаріального округу ОСОБА_6 та зареєстрований у реєстрі за № 70. Згідно з цим заповітом ОСОБА_4 заповідала належну їй земельну ділянку з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 4,520 га (кадастровий номер -05-000-0867), яка розташована на території Новоселівської Першої сільської ради Ясинуватського району Донецької області, ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.ст.1220, 1222, 1270 ЦК).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст.1269 ЦК).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобовязує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно положень ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Відповідно до відповіді № 429/01-16 від 22.05.2018 року, наданої Дружківською державною нотаріальною конторою на запит суду, після смерті ОСОБА_4, яка померла 13 січня 2012 року, заведено спадкову справу в Авдіївській державній нотаріальній конторі. Свідоцтво про право власності не видавалось.

З копії спадкової справи №114/2012 вбачається, що 09.07.2012 року державним нотаріусом Авдіївської державної нотаріальної контори заведено спадкову справу. Як видно 09.07.2012 ОСОБА_7 звернулась до нотаріальної контори із заявою про відмову від спадщини після померлої матері, того ж дня ОСОБА_2, яка є донькою померлої, звернулась із завою про прийняття спадщини.

05.08.1985 року ОСОБА_4 склала заповіт, який було посвідчено секретарем Новоселівської Першої сільської ради та зареєстрований у реєстрі за № 26. Згідно з цим заповітом ОСОБА_4 заповідала все її майно, що належить їй на день смерті ОСОБА_7.

Статтею 1236 ЦК України визначено право заповідача на визначення обсягу спадщини,що має спадкуватися за заповітом. Заповідач має право скласти заповіт щодо усієї спадщини або її частини.

Таким чином, суд зазначає, що спадкодавцем змінено заповіт від 05.08.1985 року в частині, а саме, визначено позивача спадкоємцем земельної ділянки.

Строк для подання заяви згідно ст.ст.1269-1270 ЦК України про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 сплинув 14 липня 2012 року.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ч.3 ст.1272 ЦК України).

Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

З роз'яснень, викладених в п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» вбачається, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК.

Відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобовязана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме.

Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Згідно з пунктами 2.2 та 3.2 чинного на час виникнення спірних правовідносин Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року №296/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 282/20595, при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту.

Щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус розяснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття.

З матеріалів спадкової справи видно, що нотаріус не проводив розшук спадкоємця ОСОБА_8 за заповітом від 10.01.2011 року, хоча в справі є копія цього заповіту, а тому позивач дізнався про наявність заповіту вже після спливу шестимісячного строку для прийняття спадщини.

Позивач посилається на те, що не знав про наявність заповіту складеного заповідачем на його ім'я, неможливість своєчасно отримати інформацію щодо смерті заповідача, бо він не перебуває у родинних звязках із померлою, а також його не було повідомлено належним чином про відкриття спадщини після померлої та права на вказану земельну ділянку.

Тому, дізнавшись про наявність заповіту та смерть заповідача, він вчасно не мав можливості звернутись до нотаріуса, з метою оформлення спадщини.

Суд вважає підстави на які посилається позивач щодо причин пропуску строку для звернення до нотаріальної контори з приводу прийняття спадщини є зрозумілими і переконливими. Більш того, доводи позивача ніким не спростовані. Позивач від прийняття спадщини не відмовлявся, що також підтверджується матеріалами справи.

Такі обставини, суд визнає поважними, оскільки вони, приймаючи до уваги фактичні обставини справи, були для позивача об'єктивними, непереборними та істотними труднощами, що завадили йому своєчасно звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини і вважає за можливе надати позивачу додатковий строк для звернення з заявою про прийняття спадщини тривалістю три місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Визначаючи позивачу додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини, суд в резолютивній частині рішення вказує відповідний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, та, вважає, що строк у три місяці є таким, який достатній для подання заяви про прийняття спадщини, та не перевищує строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини.

Враховуючи викладене, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок у їх сукупності, та враховуючи те, що обставини, на які посилається позивач знайшли своє підтвердження, суд прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню в повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 4, 5, 10, 13, 76 - 80, 89, 259, 263 265,280-282, 354, п.15.5 Перехідних положень, суд,-

У Х В А Л И В :

позовні вимоги Іщенко - ОСОБА_1 ( зареєстрований за адресою:Донецька область м. Ясинувата, квартал 100, буд.2 кв.5 РНОКПП НОМЕР_1) до ОСОБА_2 (зареєстрований за адресою:Донецька область Ясинуватський район, с. Новоселівка-1, вул. Шкільна, 8А) про продовження строку для прийняття спадщини задовольнити в повному обсязі.

Визначити ОСОБА_5 додатковий строк у три місяці з дати набрання чинності рішенням суду для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4, померлої 10 січня 2011 року.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цивільним процесуальним кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути переглянуте Дружківським міським судом Донецької області за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

На рішення суду позивачем може бути подана апеляційна скарга до Донецького апеляційного суду через Дружківський міський суд Донецької області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи ( вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 30 жовтня 2018 року.

Суддя: Н.В.Лопатко