Справа № 462/6146/16-ц Головуючий у 1 інстанції: Ліуш А.І.
Провадження № 22-ц/783/3861/17 Доповідач в 2-й інстанції: Левик Я. А.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 квітня 2018 року колегія суддів судової палати у цивільних справах Апеляційного суду Львівської області в складі:

головуючого-судді: Левика Я.А.,

суддів: Струс Л.Б., Шандри М.М.,

секретар: Бадівська О.О.,

за участі в судовому засіданні відповідачів ОСОБА_2, ОСОБА_3, представника відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_4, представника позивача ЛКП «Залізничтеплоенерго» - Дмитрука М.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Львові цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на рішення Залізничного районного суду м. Львова від 19 квітня 2017 року у справі за позовом Львівського комунального підприємства «Залізничнетеплоенерго» до ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення заборгованості, -

в с т а н о в и л а :

рішеннямЗалізничного районного суду м. Львова від 19 квітня 2017 року позов задоволено повністю. Стягнуто солідарно з ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_2, ОСОБА_3 на користь Львівського комунального підприємства «Залізничнетеплоенерго» 2910 /дві тисячі дев'ятсот десять/ гривень 54 копійки заборгованості за житлово-комунальні послуги. Стягнуто солідарно з ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_2, ОСОБА_3 на користь Львівського комунального підприємства «Залізничнетеплоенерго» 1378 /одну тисячу триста сімдесят вісім/ гривень 00 копійок сплаченого судового збору.

Дане рішення оскаржив ОСОБА_3

В своїй апеляційній скарзі просить рішення скасувати та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити у повному обсязі. Вважає рішення таким, що прийняте з порушенням норм матеріального та процесуального права та підлягає скасуванню. Зазначає, що в травні 2011 року звернувся із заявою до ЛКП «Залізничнетеплоенерго» про отримання технічних умов на встановлення квартирного лічильника тепла в квартирі за адресою м. Львів, АДРЕСА_1. Зазначає, що позивач вказує на те, що лічильники теплової енергії були встановлені та опломбовані монтажною організацією 14.09.2011 року без погодження паспортно-технічної документації у теплопостачальній організації, з чим неможливо погодитися, бо встановлювала лічильники комісія у складі працівників ЛКП «Левандівка» і працівники ЛКП опломбували їх. Вказує на те, що позивач не конкретизує, яку саме паспортно-технічну документацію повинні були погодити відповідачі і жодним нормативно-правовим актом не передбачено погодження такої документації. Зазначає, що ЛКП «Залізничнетеплоенерго» не має жодних підстав вказувати в Акті від 10.11.2015 року про те, що засоби обліку не можуть бути поставлені на облік, оскільки вони були встановлені ще в 2011 році і після їх встановлення поставлені на облік. Крім цього, зазначає, що судом жодним чином не досліджувались обставини, за яких відбулось опломбування і постановка на облік засобів обліку в квартирі.

В судове засідання окрім відповідачів ОСОБА_2, ОСОБА_3, представника відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_4 та представника позивача ЛКП «Залізничтеплоенерго» - Дмитрука М.О., решта учасники справи не з'явилися, однак суд вважав за можливе проводити розгляд справи за їх відсутності зважаючи на те, що такі особи повідомлялись про час та місце судового розгляду належним чином, обґрунтованих клопотань про відкладення розгляду справи від них до суду не надходило, доказів поважності причин неявки суду представлено не було, зважаючи на вимоги ч.2 ст. 372 ЦПК України та те, що від частини відповідачів до суду надійшли заяви про розгляд справи у їх відсутності.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення відповідачів ОСОБА_2, ОСОБА_3, представника відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_4 на підтримання апеляційної скарги, що аналогічні її доводам, представника позивача ЛКП «Залізничтеплоенерго» - Дмитрука М.О. в заперечення апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи в межах доводів апеляційної скарги та заперечень на неї, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає до задоволення з таких підстав.

Із змісту оскаржуваного рішення вбачається, що суд першої інстанції посилаючись, зокрема, на ст.ст. 68, 162, 64, 156 ЖК України, ст.ст. 13, 20, 21 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги», п. 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 572 від 08 жовтня 1992 року, абз. 1, 2 п. 10 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної і гарячої води та водовідведення, затверджених постановою КМ України № 630 від 21 липня 2005 року та задовольняючи позов, - виходив з того, що в квартирі АДРЕСА_1 зареєстровані та проживають ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_2, ОСОБА_3 Судом також встановлено, що позивач належним чином та у повному обсязі надає відповідачам послуги із централізованого опалення та постачання гарячої води, в порядку, передбаченому Правилами надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної і гарячої води та водовідведення, затверджених постановою КМ України № 630 від 21 липня 2005 року. Згідно з даними відомостей про нарахування та оплату послуг, борг відповідачів перед позивачем за централізоване опалення та постачання гарячої води становить - 2910,54 грн. З огляду на те, що послуги з централізованого опалення та постачання гарячої води надавалися позивачем належним чином, а відповідачі користувалися такими та не відмовлялися від таких, окрім того, відповідачі не оспорювали порядок нарахування боргу та суму заборгованості у судовому засіданні, а відтак з відповідачів слід стягнути заборгованість в сумі 2910,54 грн. Окрім того, суд не взяв до уваги покликання відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на встановлений засіб обліку у квартирі АДРЕСА_1, оскільки згідно абз. 1, 2 п. 10 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної і гарячої води та водовідведення, затверджених постановою КМ України № 630 від 21 липня 2005 року у квартирі роботи з установлення засобів обліку води і теплової енергії проводяться спеціалізованою організацією, виконавцем, виробником чи постачальником за рахунок коштів споживача , квартирні засоби обліку беруться виконавцем на абонентський облік, однак відповідачами всупереч ст. 60 ЦПК України не надано суду жодних належних та допустимих доказів щодо встановлення засобів обліку води і теплової енергії у квартирі спеціалізованою організацією, виконавцем, виробником чи постачальником послуг та щодо взяття позивачем ЛКП «Залізничнетеплоенерго» таких засобів обліку на абонентський облік. Дані обставини справи стверджуються також іншими матеріалами справи, які не викликають сумніву у їх об'єктивності. Таким чином, оцінюючи докази у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги знайшли своє повне ствердження в судовому засіданні, а тому підлягають до задоволення.

Колегія суддів вважає, що такі висновки суду обставинам, що мають значення для справи та вимогам закону не відповідають, обставини які суд вважав встановленими не доведені.

Позивач звернувся в суд з позовом про стягнення з ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_2, ОСОБА_3 заборгованості по оплаті за спожиту теплову енергію за період з 01.07.2014 року по 31.01.2016 року у розмірі 2910,54 грн.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» (в редакції на час спірних правовідносин) , у цьому Законі наведені нижче терміни вживаються в такому значенні:

житлово-комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та перебування осіб у жилих і нежилих приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил;

аварія - пошкодження інженерних мереж, обладнання або конструктивних елементів споруд, що виникло з техногенних або природних причин, які перешкоджають їх подальшій експлуатації відповідно до технічних умов;

балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд (далі - балансоутримувач) - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом;

виконавець - суб'єкт господарювання, предметом діяльності якого є надання житлово-комунальної послуги споживачу відповідно до умов договору;

виробник - суб'єкт господарювання, який виробляє або створює житлово-комунальні послуги;

власник приміщення, будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд (далі - власник) - фізична або юридична особа, якій належить право володіння, користування та розпоряджання приміщенням, будинком, спорудою, житловим комплексом або комплексом будинків і споруд, зареєстроване у встановленому законом порядку;

внутрішньобудинкові системи - мережі, арматура на них, прилади та обладнання, засоби обліку та регулювання споживання житлово-комунальних послуг, які знаходяться в межах будинку, споруди;

засіб обліку - прилад, технічний пристрій для обліку кількісних та/або якісних показників житлово-комунальної послуги, який має нормовані метрологічні характеристики;

кількісний показник житлово-комунальних послуг - одиниця виміру для обчислення обсягу отриманої споживачем послуги, визначена відповідно до вимог нормативів, норм, стандартів, порядків і правил згідно з законодавством;

комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи у забезпеченні холодною та гарячою водою, водовідведенням, газо- та електропостачанням, опаленням, а також вивезення побутових відходів у порядку, встановленому законодавством;

непереборна сила - дія надзвичайної ситуації техногенного, природного або екологічного характеру, яка унеможливлює надання відповідної послуги відповідно до умов договору;

норми споживання - кількісні показники споживання житлово-комунальних послуг, затверджені згідно із законодавством відповідними органами виконавчої влади та органами місцевого самоврядування;

споживач - фізична чи юридична особа, яка отримує або має намір отримати житлово-комунальну послугу;

точка розподілу - місце передачі послуги від однієї особи до іншої, облаштоване засобами обліку та регулювання;

управитель - особа, яка за договором з власником чи балансоутримувачем здійснює управління будинком, спорудою, житловим комплексом або комплексом будинків і споруд (далі - управління будинком) і забезпечує його належну експлуатацію відповідно до закону та умов договору;

утримання будинків і прибудинкових територій - господарська діяльність, спрямована на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи щодо забезпечення експлуатації та/або ремонту жилих та нежилих приміщень, будинків і споруд, комплексів будинків і споруд, а також утримання прилеглої до них (прибудинкової) території відповідно до вимог нормативів, норм, стандартів, порядків і правил згідно із законодавством;

якість житлово-комунальної послуги - сукупність нормованих характеристик житлово-комунальної послуги, що визначає її здатність задовольняти встановлені або передбачувані потреби споживача відповідно до законодавства.

За ст. 13 Цього ж закону (в редакції на час спірних правовідносин), розподіл житлово- Залежно від функціонального призначення житлово-комунальні послуги поділяються на:

1) комунальні послуги (централізоване постачання холодної води, централізоване постачання гарячої води, водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем), газо- та електропостачання, централізоване опалення, а також вивезення побутових відходів тощо);

2) послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій (прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, санітарно-технічне обслуговування, обслуговування внутрішньобудинкових мереж, утримання ліфтів, освітлення місць загального користування, поточний ремонт, вивезення побутових відходів тощо);

3) послуги з управління будинком, спорудою або групою будинків (балансоутримання, укладання договорів на виконання послуг, контроль виконання умов договору тощо);

4) послуги з ремонту приміщень, будинків, споруд (заміна та підсилення елементів конструкцій та мереж, їх реконструкція, відновлення несучої спроможності несучих елементів конструкцій тощо).

Примірні переліки житлово-комунальних послуг та їх склад залежно від функціонального призначення визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері житлово-комунального господарства.

Згідно ст. 13 цього ж закону (в редакції на час спірних правовідносин) , порядок надання житлово-комунальних послуг, їх якісні та кількісні показники мають відповідати умовам договору та вимогам законодавства. Перелік житлово-комунальних послуг, що надаються споживачу, залежить від рівня благоустрою відповідного будинку (споруди).

Комунальні послуги надаються споживачам безперебійно, виключно за винятком часу перерв на:

1) проведення ремонтних і профілактичних робіт виконавцем/виробником за графіком, погодженим з виконавчими органами місцевих рад або місцевими державними адміністраціями згідно з нормативними документами. Допустима тривалість перерв у наданні послуг, їх періодичність встановлюються Кабінетом Міністрів України на підставі стандартів, нормативів, норм, порядків та правил експлуатації, проведення випробувань теплових мереж, поточного і капітального ремонтів, реконструкції об'єктів житлового фонду;

2) міжопалювальний період для систем опалення, рішення про початок та закінчення якого приймається виконавчими органами відповідних місцевих рад або місцевими державними адміністраціями виходячи з кліматичних умов згідно з правилами та іншими нормативними документами;

3) ліквідацію наслідків аварій або дії обставин непереборної сили. Перерва у наданні комунальних послуг, яка виникла внаслідок аварії або дії обставин непереборної сили, має бути ліквідована у найкоротші терміни, що визначаються нормативними документами. Якщо ліквідація наслідків аварії або дії обставин непереборної сили потребує більше однієї доби, виконавець/виробник спільно з органами місцевого самоврядування здійснює заходи щодо зменшення її негативного впливу на споживачів.

У разі застосування перерви в наданні послуг виконавець/виробник зобов'язаний повідомити через засоби масової інформації про таку перерву споживача не пізніш як за 10 днів (за винятком перерви, що виникла внаслідок аварії або дії обставин непереборної сили). У повідомленні необхідно зазначити причину та строк перерви в наданні відповідних послуг.

Виконавець/виробник зобов'язаний проводити перерахунок розміру плати за житлово-комунальні послуги у разі перерви в їх наданні, ненаданні або наданні не в повному обсязі у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. У разі перевищення нормативно встановлених термінів, за винятком настання форс-мажорних обставин, виконавець/виробник несе відповідальність згідно із законом. Місцеві органи виконавчої влади або органи місцевого самоврядування в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, мають право тимчасово визначати інші норми споживання, якості та режими надання житлово-комунальних послуг з урахуванням технічних можливостей підприємств, кліматичних та інших місцевих умов. Термін дії рішення щодо обмеження інших параметрів та нормативів споживчих властивостей, режимів надання житлово-комунальних послуг не може перевищувати один рік.

Відповідно до ст. 19 Закону (в редакції на час спірних правовідносин), відносини між учасниками договірних відносин у сфері житлово-комунальних послуг здійснюються виключно на договірних засадах. Учасниками відносин у сфері житлово-комунальних послуг є: власник, споживач, виконавець, виробник. Виробник послуг може бути їх виконавцем. Виконавцем послуг з централізованого опалення та послуг з централізованого постачання гарячої води для об'єктів усіх форм власності є суб'єкт господарювання з постачання теплової енергії (теплопостачальна організація). Виконавцем послуг з централізованого постачання холодної води та послуг з водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем) для об'єктів усіх форм власності є суб'єкт господарювання, що провадить господарську діяльність з централізованого водопостачання та водовідведення. Особливими учасниками відносин у сфері житлово-комунальних послуг є балансоутримувач та управитель, які залежно від цивільно-правових угод можуть бути споживачем, виконавцем або виробником.

За ст. 20 Закону (в редакції на час спірних правовідносин), споживач має право:

1) одержувати вчасно та відповідної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством та умовами договору на надання житлово-комунальних послуг;

2) одержувати в установленому законодавством порядку необхідну інформацію про перелік житлово-комунальних послуг, їх вартість, загальну вартість місячного платежу, структуру ціни/тарифу, норми споживання, порядок надання житлово-комунальних послуг, їх споживчі властивості тощо;

3) на відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров'ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг;

4) на усунення протягом строку, встановленого договором або законодавством, виявлених недоліків у наданні житлово-комунальних послуг;

5) на зменшення розміру плати за надані послуги в разі їх ненадання або надання не в повному обсязі, зниження їх якості в порядку, визначеному договором або законодавством;

6) на несплату вартості житлово-комунальних послуг за період тимчасової відсутності споживача та/або членів його сім'ї при відповідному документальному оформленні, а також за період фактичної відсутності житлово-комунальних послуг, визначених договором у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України;

7) отримувати від виконавця компенсацію в розмірі, визначеному договором, рішенням суду або законодавством, за перевищення нормативних термінів на проведення аварійно-відновлювальних робіт;

8) на перевірку кількості та якості житлово-комунальних послуг у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Споживач має право на укладення договору з виконавцем відповідних послуг на профілактику, повірку, а також заміну або ремонт санітарно-технічних приладів, пристроїв, обладнання та засобів обліку, що вийшли з ладу.

Споживач зобов'язаний:

1) укласти договір на надання житлово-комунальних послуг, підготовлений виконавцем на основі типового договору;

2) своєчасно вживати заходів щодо усунення виявлених неполадок, пов'язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з власної вини;

3) забезпечувати цілісність засобів обліку комунальних послуг та не втручатися в їх роботу;

4) за власний рахунок ремонтувати та міняти санітарно-технічні прилади і пристрої, обладнання, що вийшли з ладу з його вини;

5) оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом;

6) дотримуватися правил пожежної і газової безпеки, санітарних норм;

7) допускати у приміщення, будинки і споруди представників виконавця/виробника в порядку, визначеному законом і договором, для ліквідації аварій, усунення неполадок санітарно-технічного та інженерного обладнання, його встановлення і заміни, проведення технічних і профілактичних оглядів та перевірки показників засобів обліку;

8) дотримуватися вимог житлового та містобудівного законодавства щодо здійснення ремонту чи реконструкції приміщень або їх частин, не допускати порушення законних прав та інтересів інших учасників відносин у сфері житлово-комунальних послуг;

9) своєчасно проводити підготовку жилого будинку, помешкання (в якому він проживає або яке належить йому на праві власності) та його технічного обладнання до експлуатації в осінньо-зимовий період;

10) у разі несвоєчасного здійснення платежів за житлово-комунальні послуги сплачувати пеню у встановлених законом чи договором розмірах.

Відповідно до ст. 21 Закону (в редакції на час спірних правовідносин), виконавець має право:

1) розробляти і подавати на затвердження розрахунки щодо рівня цін/тарифів на житлово-комунальні послуги першої і другої групи (пункти 1 та 2 частини першої статті 14 цього Закону) в порядку, встановленому законодавством;

2) пропонувати при укладенні договору ціни/тарифи на житлово-комунальні послуги третьої групи (пункт 3 частини першої статті 14 цього Закону);

3) брати участь у конкурсах на набуття права виконувати житлово-комунальні послуги на певній території відповідно до цього Закону;

4) вимагати від споживача дотримання вимог правил експлуатації жилих приміщень та прибудинкової території, санітарно-гігієнічних і протипожежних правил та інших нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг;

5) вимагати від споживача своєчасного проведення робіт щодо усунення виявлених неполадок, пов'язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з вини споживача, або відшкодування вартості цих робіт;

6) отримувати компенсацію за надані відповідно до закону окремим категоріям громадян пільги та нараховані субсидії з оплати житлово-комунальних послуг і повертати їх у разі ненадання таких послуг чи пільг;

7) на відшкодування втрат у разі затвердження відповідним органом місцевого самоврядування цін/тарифів нижчими від розміру економічно обґрунтованих витрат на їх виробництво;

8) доступу в приміщення, будинки і споруди для ліквідації аварій, усунення неполадок санітарно-технічного та інженерного обладнання, його встановлення і заміни, проведення технічних та профілактичних оглядів і перевірки показань засобів обліку в порядку, визначеному законом і договором.

Виконавець зобов'язаний:

1) забезпечувати своєчасність та відповідну якість житлово-комунальних послуг згідно із законодавством та умовами договору, в тому числі шляхом створення систем управління якістю відповідно до національних або міжнародних стандартів;

2) здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень;

3) підготувати та укласти із споживачем договір на надання житлово-комунальних послуг з визначенням відповідальності за дотримання умов його виконання згідно з типовим договором;

4) надавати в установленому законодавством порядку необхідну інформацію про перелік житлово-комунальних послуг, їх вартість, загальну вартість місячного платежу, структуру цін/тарифів, норми споживання, режим надання житлово-комунальних послуг, їх споживчі властивості тощо;

5) своєчасно проводити підготовку жилого будинку і його технічного обладнання до експлуатації в осінньо-зимовий період;

6) розглядати у визначений законодавством термін претензії та скарги споживачів і проводити відповідні перерахунки розміру плати за житлово-комунальні послуги в разі їх ненадання або надання не в повному обсязі, зниження їх якості;

7) утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньобудинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством;

8) сплачувати споживачу компенсацію за перевищення встановлених термінів проведення аварійно-відновлювальних робіт у розмірі, визначеному договором або законодавством;

9) вести облік вимог (претензій) споживачів у зв'язку з порушенням порядку надання житлово-комунальних послуг, зміною їх споживчих властивостей та перевищенням термінів проведення аварійно-відновлювальних робіт; 10) своєчасно за власний рахунок проводити роботи з усунення виявлених неполадок, пов'язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з його вини.

За ст. 22 Закону (в редакції на час спірних правовідносин) , виробник має право:

1) розробляти і подавати на затвердження уповноваженим органам ціни/тарифи на житлово-комунальні послуги першої та другої груп (пункти 1 та 2 частини першої статті 14цього Закону);

2) пропонувати при укладенні договору ціни/тарифи на житлово-комунальні послуги третьої групи (пункт 3 частини першої статті 14 цього Закону);

3) укладати договори з органами місцевого самоврядування на виробництво та створення житлово-комунальних послуг;

4) вимагати своєчасної і в повному обсязі оплати наданих послуг від виконавців;

5) брати участь у конкурсах на набуття права виробництва житлово-комунальних послуг на певній території;

6) видавати дозволи і технічні умови на підключення споживачів до відповідних централізованих інженерних мереж у встановленому законодавством порядку;

7) отримувати інформацію про місцеві програми розвитку житлово-комунального господарства та інші галузеві програми для відповідних територій;

8) на відшкодування втрат у разі затвердження відповідним органом місцевого самоврядування цін/тарифів нижчими від розміру економічно обґрунтованих витрат на їх виробництво.

Виробник зобов'язаний:

1) укласти договір з виконавцем (споживачем) про умови надання житлово-комунальних послуг;

2) виробити житлово-комунальні послуги відповідно до умов договору, стандартів, нормативів, норм і правил;

3) проводити в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, відповідні перерахунки розміру плати за житлово-комунальні послуги в разі їх ненадання або надання не в повному обсязі, зниження їх якості;

4) впроваджувати ресурсозберігаючі та новітні технології виробництва житлово-комунальних послуг;

5) здійснювати технологічний облік матеріальних та енергетичних ресурсів;

6) надавати в установленому порядку необхідну інформацію про перелік житлово-комунальних послуг, їх вартість, загальну вартість місячного платежу, структуру тарифів, норми споживання, режим надання житлово-комунальних послуг, їх споживчі властивості тощо.

Згідно ст. 29 Закону (в редакції на час спірних правовідносин), договір на надання житлово-комунальних послуг (крім послуг з централізованого опалення, послуг з централізованого постачання холодної води, послуг з централізованого постачання гарячої води, послуг з водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем) у багатоквартирному будинку укладається між власником квартири, орендарем чи квартиронаймачем та балансоутримувачем або уповноваженою ним особою. У разі якщо балансоутримувач не є виконавцем, він укладає договори на надання житлово-комунальних послуг (крім послуг з централізованого опалення, послуг з централізованого постачання холодної води, послуг з централізованого постачання гарячої води, послуг з водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем) з іншим виконавцем. Договір на надання послуг з централізованого опалення, послуг з централізованого постачання холодної води, послуг з централізованого постачання гарячої води, послуг з водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем) у багатоквартирному будинку укладається між власником квартири, орендарем чи квартиронаймачем та виконавцями цих послуг. Процедура погодження умов договору відбувається протягом одного місяця з дня внесення проекту договору однією із сторін.

Відповідно до ст. 32 Закону (в редакції на час спірних правовідносин), плата за житлово-комунальні послуги нараховується щомісячно відповідно до умов договору в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. Розмір плати за комунальні послуги розраховується виходячи з розміру затверджених цін/тарифів та показань засобів обліку або за нормами, затвердженими в установленому порядку. Розмір плати за утримання будинків і споруд та прибудинкових територій встановлюється залежно від капітальності, рівня облаштування та благоустрою. У платіжному документі мають бути передбачені графи для зазначення поточних та попередніх показань засобів обліку споживання комунальних послуг, різниці цих показань або затверджених норм, ціни/тарифу на даний вид комунальних послуг і суми, яка належить до сплати за надану послугу. У разі зміни цін/тарифів на житлово-комунальні послуги виконавець/виробник не менше ніж за 15 днів до введення їх у дію повідомляє про це споживачів з посиланням на рішення відповідних органів. Платіжний документ може містити графи, в яких зазначаються суми до сплати за надані послуги, не проплачені повністю споживачем у попередній розрахунковий період. Платіжний документ не може містити графи, в яких зазначаються суми за оплату послуг, не передбачених договором, або суми доплат за надані послуги понад ті, що передбачені діючими тарифами.

Відповідно до п. 2 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення та типового договору про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №630 від 21 липня 2005 року (в редакції станом на час спірних правовідносин), у цих Правилах терміни вживаються у такому значенні:

опалювана площа (об'єм) будинку - загальна площа (об'єм) приміщень будинку, в тому числі у разі опалення площа (об'єм) сходових кліток, ліфтових та інших шахт;

кількісний показник послуг - одиниця виміру для обчислення кількісних показників отриманої споживачем послуги, визначена відповідно до законодавства;

міжопалювальний період - період між кінцем одного опалювального сезону та початком наступного опалювального сезону;

опалювана площа (об'єм) квартири (будинку садибного типу) -

загальна площа (об'єм) квартири, а також будинку садибного типу без урахування площі лоджій, балконів, терас;

точка розбору - місце розташування водорозбірних кранів або змішувачів холодної та гарячої води у квартирі (будинку садибного типу);

централізоване водовідведення - послуга, спрямована на задоволення потреб споживача у відведенні стічних вод, яка надається виконавцем з використанням внутрішньобудинкових централізованих систем водовідведення;

централізоване постачання холодної та гарячої води - послуга, спрямована на задоволення потреб споживача у холодній та гарячій воді, яка надається виконавцем з використанням внутрішньобудинкових систем холодного та гарячого водопостачання;

централізоване опалення - послуга, спрямована на задоволення потреб споживача у забезпеченні нормативної температури повітря у приміщеннях квартири (будинку садибного типу), яка надається виконавцем з використанням внутрішньобудинкових систем теплопостачання.

Згідно п. 9 Правил (в редакції станом на час спірних правовідносин), у квартирі (будинку садибного типу) роботи з установлення засобів обліку води і теплової енергії (далі - квартирні засоби обліку) проводяться спеціалізованою організацією, виконавцем, виробником чи постачальником за рахунок коштів споживача. Квартирні засоби обліку беруться виконавцем на абонентський облік. Періодична повірка, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) квартирних засобів обліку проводяться за рахунок виконавця.

Згідно п. 10 Правил (в редакції станом на час спірних правовідносин) , оплата послуг за показаннями квартирних засобів обліку провадиться лише у разі здійснення обліку в усіх точках розбору холодної та гарячої води у квартирі незалежно від наявності засобів обліку на вводах у багатоквартирний будинок. Справляння плати за нормативами (нормами) споживання за наявності квартирних засобів обліку без урахування їх показань не допускається, за винятком випадків, передбачених абзацом п'ятим пункту 16 цих Правил. Виконавець і споживач не мають права відмовлятися від врахування показань засобів обліку.

Відповідно до п. 14 Правил (в редакції станом на час спірних правовідносин), показання будинкових засобів обліку знімаються представником виконавця один раз на місяць у присутності постачальника та представника споживачів. Показання квартирних засобів обліку знімаються споживачем щомісяця.

Згідно п. 15 Правил (в редакції станом на час спірних правовідносин), засоби обліку води теплової енергії, встановлені у квартирі (будинку садибного типу) та на вводі у багатоквартирний будинок, підлягають періодичній повірці. Періодична повірка засобів обліку води і теплової енергії проводиться у строк, що не перевищує одного місяця. За цей час споживач оплачує відповідні послуги у такому порядку: з централізованого постачання холодної та гарячої води згідно із середньомісячними показаннями засобів обліку за попередні три місяці; з централізованого опалення - згідно із середньомісячними показаннями засобів обліку за попередній опалювальний період. У разі несправності засобів обліку води і теплової енергії, що не підлягає усуненню, плата за послуги з моменту її виявлення вноситься згідно з нормативами (нормами) споживання.

За п. 16 Правил (в редакції станом на час спірних правовідносин), у разі виникнення сумнівів щодо правильності показань квартирних засобів обліку споживач в установленому порядку може проводити їх позачергову повірку за власні кошти, про що інформує виконавця. Якщо виявлена у показаннях помилка виходить за межі, передбачені у паспорті квартирного засобу обліку, виконавець повинен здійснити перерахунок плати за споживання води та/або теплової енергії з дня останньої повірки або встановлення засобу обліку, якщо його повірка не проводилась, шляхом зменшення плати на відсоток, який перевищує встановлені межі точності для цього типу засобу обліку, до моменту виявлення помилки.

Відповідно до п. 29 Правил (в редакції станом на час спірних правовідносин), споживач має право на:

1) зменшення розміру плати у разі: надання послуг не в повному обсязі, зниження їх якості, зокрема відхилення їх кількісних та/або якісних показників від затверджених нормативів (норм) споживання; Абзац другий підпункту 1 пункту 29 в редакції Постанови КМ N 151 ( 151-2010-п ) від 17.02.2010 тимчасової відсутності споживача та/або членів його сім'ї на підставі письмової заяви споживача та офіційного документа, що підтверджує його/їх відсутність (довідка з місця тимчасового проживання, роботи, лікування, навчання, проходження військової служби, відбування покарання).

2) усунення виконавцем виявлених недоліків у наданні послуг;

3) несплату вартості послуг за період тимчасової відсутності споживача і членів його сім'ї (у разі відключення виконавцем холодної та гарячої води і опломбування запірних вентилів у квартирі (будинку садибного типу) та відновлення надання послуг шляхом зняття пломб за свій рахунок протягом доби згідно з письмовою заявою;

4) перевірку кількісних і якісних показників надання послуг (якість і тиск води, температура гарячої води, температура повітря у приміщеннях тощо) у порядку, встановленому цими Правилами; Підпункт 4 пункту 29 із змінами, внесеними згідно з Постановою КМ N 933 ( 933-2009-п ) від 03.09.2009 \

5) установлення квартирних засобів обліку та взяття їх на абонентський облік;

6) періодичну повірку, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) квартирних засобів обліку;

7) ознайомлення з нормативно-правовими актами у сфері житлово-комунальних послуг;

8) внесення за погодженням з виконавцем у договір змін, що впливають на розмір плати за послуги;

9) звільнення від плати за послуги у разі їх ненадання та отримання компенсації за перевищення строків проведення аварійно-відбудовних робіт;

10) відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров'ю внаслідок неналежного надання або ненадання послуг. Пункт 29 доповнено підпунктом 10 згідно з Постановою КМ N 933 ( 933-2009-п ) від 03.09.2009 \

Споживач має також інші права відповідно до законодавства.

За п. 32 згаданих вище Правил (в редакції станом на час спірних правовідносин) виконавець зобов'язаний:

1) своєчасно надавати споживачу послуги в установлених обсягах, належної якості, безпечні для його життя, здоров'я та які не спричиняють шкоди його майну, відповідно до вимог законодавства та цих Правил;

2) інформувати споживача про адресу та номер телефону диспетчерської, аварійної або аварійно-диспетчерської служби (зазначаються в договорі і рахунках на сплату послуг, розміщуються на дошках оголошень в усіх під'їздах багатоквартирного будинку, а також на дошках оголошень, розташованих поблизу житлового будинку);

3) надавати споживачеві в установленому законодавством порядку інформацію про перелік послуг, їх вартість, загальну вартість місячного платежу, структуру тарифів, нормативи (норми) споживання,режим надання послуг, їх споживчі властивості, якісні показники надання послуг, граничні строки усунення аварій або інших порушень порядку надання послуг, а також інформацію про ці Правила (зазначається у договорі, а також розміщується на дошці оголошень у приміщенні виконавця);

4) контролювати установлені міжповіркові інтервали, проводити періодичну повірку квартирних засобів обліку, їх обслуговування та ремонт, у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж;

5) проводити два рази на рік перевірку стану внутрішньобудинкових систем багатоквартирного будинку із складенням відповідного акта;

6) узгодити із споживачем не пізніше ніж за три робочих дні до проведення планових робіт всередині житлового приміщення час доступу до такого приміщення з наданням йому відповідного письмового повідомлення;

7) повідомляти споживача про плановану перерву в наданні послуг через засоби масової інформації, а також письмово не пізніше ніж за 10 днів до її настання (крім перерви, що настає внаслідок аварії або дії непереборної сили) із зазначенням причини та часу перерви в наданні послуг;

8) відновлювати надання послуг за письмовою заявою споживача шляхом зняття пломб із запірних вентилів у квартирі (будинку садибного типу) протягом доби;

9) забезпечувати за заявою споживача взяття на абонентський облік у тижневий строк квартирних засобів обліку;

10) утримувати внутрішньобудинкові мережі у належному технічному стані, здійснювати їх технічне обслуговування та ремонт;

11) інформувати споживача протягом доби з дня виявлення недоліків у роботі внутрішньобудинкових інженерних систем та/або інженерного обладнання, що розташовані за межами багатоквартирного будинку або житлового будинку (у разі його особистого звернення - невідкладно), про причини та очікувану тривалість зупинення надання послуг або обмеження їх кількості, а також про причини порушення якісних показників надання послуг;

12) усувати аварії та інші порушення порядку надання послуг, а також виконувати заявки споживачів у строк, установлений законодавством та договором;

13) вести облік скарг (заяв, вимог, претензій) споживачів щодо кількості та якості надання послуг, а також облік їх розгляду;

14) зменшувати розмір плати за послуги у разі тимчасової відсутності споживача та/або членів його сім'ї на підставі його письмової заяви та офіційного документа, що підтверджує його/їх відсутність (довідка з місця тимчасового проживання, роботи, лікування, навчання, проходження військової служби, відбування покарання);

15) звільняти від плати за послуги у разі їх ненадання та виплачувати компенсацію за перевищення строків проведення аварійно-відбудовних робіт;

16) проводити перерахунок розміру плати за надання послуг у разі ненадання їх, надання не в повному обсязі, зниження якості, зокрема відхилення їх кількісних та/або якісних показників від затверджених нормативів (норм) споживання, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України та визначеному договором;

17) своєчасно проводити за власний рахунок роботи з усунення виявлених несправностей, пов'язаних з отриманням послуг, що виникли з його вини;

18) відшкодовувати збитки, завдані майну та/або приміщенню споживача та/або членів його сім'ї, шкоду, заподіяну його життю чи здоров'ю внаслідок неналежного надання або ненадання послуг, а також моральну шкоду в порядку та розмірі, які визначаються відповідно до законодавства і договору;

19) сплачувати споживачу неустойку (штраф, пеню) у разі ненадання послуг або надання послуг неналежної якості у порядку та у випадках, передбачених законодавством і договором;

19-1) забезпечити проведення оплати послуг з опалення на поточний рахунок із спеціальним режимом використання шляхом зазначення реквізитів такого рахунка в договорі;

20) виконувати інші обов'язки відповідно до законодавства .

Як вбачається із матеріалів справи відповідачі є співвласниками на праві спільної сумісної власності квартири №24 в буд. 92 на вул. Повітряній в м.Львові та зареєстровані як такі, що проживають у вказаній квартирі (свідоцтво про право власності на квартиру а.с. 121, довідка про склад сім'ї а.с. 6). Позивачем, як виробником послуг з теплопостачання надаються послуги з централізованого теплопостачання у квартиру відповідачів принаймні з 1.01.2012 року, однак виконавцем (постачальником) таких послуг у квартиру відповідачів до липня 2014 року було ЛКП «Леваднівка» з липня ж 2014 року є сам позивач (вказаного сторонами не оспорено). Договору про надання житлово-комунальних послуг між сторонами не укладено.

Відповідно до згаданих вимог закону та підзаконного нормативно-правового акту 14.09.2011 року у квартирі відповідачів, - за участю представника виконавця (ЛКП «Левандівка»), представника монтажної організації ПП «Екоенерго» та одного із споживачів ОСОБА_6 у відповідності до розробленого робочого проекту погодженого директором ЛКП «Левандівка», - 11.07.2011 року були встановлені чотири квартирні прилади обліку теплової енергії (лічильники) у трьох кімнатах та кухні, сертифіковані у встановленому законом порядку (акти встановлення лічильників а.с. 100-103, оригінали яких були оглянуті судом апеляційної інстанції у судовому засіданні; робочий проект а.с. 104-109; сертифікат затвердження типу засобів вимірювальної техніки Міністерства економічного розвитку і торгівлі Серія А №006860 від 22.01.2013 року а.с. 49 із Описом типу тепло лічильників LQM-ІІІ… для Державного реєстру засобів вимірювальної техніки ДП «Укрметртестстандарст» а.с. 50-51).

Відповідно до показників вказаних лічильників ЛКП «Левандівка» нараховувалась, а відповідачами сплачувалась плата за надання послуг з теплопостачання розрахунок ЛКП «Левандівка» а.с. 149-150), повідомлення про оплату житлово-комунальних послуг, що надсилались ЛКП «Левандівка» відповідачам (а.с. 110 та 162-164) та квитанції про сплату послуг з теплопостачання а.с. 165-167). Окрім цього, у листі ЛКП «Левандівка» від 25.09.2017 року йдеться про те, що опломбування приладів обліку у квартирі відповідачів здійснювалось працівником ЛКП «Залізничнетеплоенерго» (а.с. 178).

Вказаними діями, за відсутності укладеного між відповідачами та виконавцем (ЛКП «Левандівка») договору про надання житлово-комунальних послуг, фактично було узаконено порядок надання та отримання послуг з теплопостачання та їх оплати та вказане мало місце до липня 2014 року. Заборгованості у відповідачів за отримані послуги з теплопостачання до липня 2014 року не було.

З липня 2014 року позивачем здійснено нарахування відповідачам за надання послуг з теплопостачання без врахування показників квартирних приладів обліку, про які йшлося з посиланням на відсутність виданих саме позивачем технічних умов; не проходженням відповідачами повірки та з посиланням на некоректну роботу квартирних приладів обліку, що виявлена у лютому 2015 року. При цьому нарахування позивачем здійснено у відповідності до даних споживання загальнобудинкових приладів обліку споживання теплової енергії (розрахунок заборгованості а.с. 7, акти про початок опалювального сезону а.с. 8-9, акти використання теплової енергії у будинку, у якому розташована квартира відповідачів а.с. 10-16, акти зняття показів засобів обліку теплової енергії а.с. 17-19, додатково розрахунки нарахувань плати а.с. 154).

Як вбачається із актів встановлення квартирних приладів обліку, дійсно у серпні та вересні 2015 року відповідачі зобов'язані були здійснити проведення повірки наявних у них у квартирі приладів обліку теплової енергії. Крім цього, з січня 2015 року відповідачі звертались неодноразово до позивача зі зверненнями з приводу здійснення їм перерахунку нарахованої заборгованості із теплопостачання з врахуванням показників наявних у них в квартирі приладів обліку теплової енергії. Крім цього, на противагу доводів позивача у вказаних заявах-зверненнях відповідачі вказують про те, що працівники позивача здійснюючи перевірку теплових лічильників у квітні 2015 року повідомили їх про те, що робота таких бездоганна (заяви-звернення щодо здійснення перерахунку та проведення а.с. 169-177).

Представник позивача ж стверджує про те, що їх працівники провели перевірку (повірку) приладів обліку квартирних лічильників відповідачів та виявили їх некоректну роботу.

З приводу нарахування плати за теплопостачання не за наявними у квартирі приладами обліку; намагання зобов'язати їх додатково сплатити кошти за отримання технічних умов саме позивачу, незважаючи на сплату таких іншій організації, якою були встановлені лічильники; з приводу порушення таким чином антимонопольного законодавства позивачем, - відповідачі звернулись до відповідного територіального органу Антимонопольного комітету, який у листі №532 від 21.303.2016 року надав позивачу рекомендації адміністративної колегії №13/03-5/к/к від 15.03.2016 року щодо вжиття заходів для припинення дій (нарахування плати за послугу з централізованого опалення мешканцям квартири №24 на вул. Повітряній, 92 в м.Львові без урахування показів квартирних приладів обліку теплової енергії), як такі що містять ознаки порушення законодавства про захист економічної конкуренції….. (лист-відповідь позивача ЛОТВ Антимонопольного комітету України а.с. 45-46).

Зважаючи на наведене, а саме встановлення, взяття на облік та здійснення протягом тривалого періоду плати за надання послуг з теплопостачання відповідачам за показами квартирних приладів обліку, що були встановлені у квартирі у передбаченому законом порядку; відсутність будь-яких доказів про незаконний порядок їх використання чи некоректну їх роботу (відсутні будь-які дані відповідних спеціальних суб'єктів з цього приводу; висновки експертів, тощо та навіть відсутні будь-які акти представників позивача, які б могли про це стверджувати (натомість сторони навели взаємосуперечливі доводи з приводу результатів проведеної працівниками позивача перевірки їх лічильників), - здійснення нарахування позивачем та вимога в суді про стягнення з відповідачів нарахованої заборгованості за надання послуг з теплопостачання без врахування показів таких квартирних приладів обліку, що розташовані у квартирі відповідачів слід вважати безпідставними.

Відповідно рішення суду, яким такі позовні вимоги задоволені слід скасувати з ухваленням нового про відмову у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Вказаним доводи апеляційної скарги слід визнати обґрунтованими, а саму скаргу задовольнити. Відповідно до задоволених вимог скарги слід стягнути судові витрати.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374 ч.1 п.2, 376 ч.1 п.2-4, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, -

п о с т а н о в и л а :

апеляційну скаргу ОСОБА_3 - задовольнити.

Рішення Залізничного районного суду м. Львова від 19 квітня 2017 року - скасувати та ухвалити у справі нове рішення, яким у задоволенні позову Львівського комунального підприємства «Залізничнетеплоенерго» до ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення заборгованості - відмовити.

Стягнути з Львівського комунального підприємства «Залізничнетеплоенерго» в користь ОСОБА_3 1515,8 грн. сплаченого ним судового збору за подання апеляційної скарги.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повної постанови безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Повний текст постанови складено 27 квітня 2018 року.

Головуючий : Я.А. Левик

Судді: Л.Б. Струс

М.М. Шандра