Справа № 372/2547/18
Провадження № 2-1491/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 жовтня 2018 року Обухівський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Кравченка М.В.

при секретарі Бондаренко Є.І.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в приміщенні Обухівського районного суду Київської області у місті Обухів Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

27 серпня 2018 року до Обухівського районного суду звернувся ОСОБА_1 (далі - також Позивач) з позовом до ОСОБА_2 (далі - також Відповідач) про розірвання шлюбу.

На обґрунтування заявленого позову покликався на те, що останні 2 роки у них з Відповідачем відсутні будь-які шлюбні відносини. Дітей у них не має. Спільне проживання не склалося, постійно виникають сварки. Вважає, що примирення між ним та Відповідачем неможливе. Спільну заяву про розірвання шлюбу в порядку ст. 109 Сімейного кодексу України (далі - СК України) Відповідач подавати не бажає. На підставі наведеного просив суд розірвати шлюб.

17 вересня 2018 року відповідно до ухвали Обухівського районного суду у справі відкрито провадження. Проведення підготовчого судового засідання призначено на 22 жовтня 2018 року.

19 вересня 2018 року Позивач подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності. Позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив позов задовольнити.

22 жовтня 2018 року Відповідач подала до суду заяву про визнання позовних вимог у повному обсязі та розгляд справи за її відсутності. Не заперечувала проти ухвалення рішення в підготовчому судовому засіданні. Клопотала про залишення їй прізвища - «ОСОБА_2», після розірвання шлюбу.

В підготовче судове засідання 22 жовтня 2018 року для розгляду справи сторони, належним чином повідомлені, не з'явилися.

У свою чергу Відповідач відзив на позовну заяву у строк, встановлений ухвалою про відкриття провадження, до суду не подав, а тому відповідно до частини восьмої статті 178 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Також, враховуючи, що сторони не прибули в судове засідання, а перешкод для розгляду справи судом не встановлено, суд вважає за можливе здійснювати розгляд у судовому засіданні без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до вимог частини другої статті 247 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи та наявні в ній докази у їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги Позивача підлягають до задоволення, виходячи з такого.

Як встановлено судом, 8 серпня 2009 року між Позивачем та Відповідачем укладено шлюб, що підтверджується свідоцтвом про шлюб НОМЕР_2, виданим виконавчим комітетом Стайківської сільської ради Кагарлицького району Київської області. Дітей подружжя у шлюбі не має. Із позову та заяв сторін, поданих на адресу суду, встановлено, що подальше спільне проживання між ними є неможливим.

Відповідно до статті 51 Конституції України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов'язки у шлюбі та сім'ї.

Статтею п'ятою Протоколу № 7 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен із подружжя у відносинах між собою і в їхніх відносинах зі своїми дітьми користується рівними правами та обов'язками цивільного характеру, що виникають зі вступу в шлюб, перебування в шлюбі та у випадку його розірвання.

Згідно із частиною першою статті 24 СК України, примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Аналіз наведених положень свідчить про те, що як при укладенні шлюбу так і при його розірванні передбачається реалізація волі жінки та чоловіка без будь-якої дискримінації та примушування та/або утримання у шлюбних відносинах.

Далі, згідно з частиною третьою статті 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.

Відповідно до частини другої статті 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

З огляду на зміст наведених норм матеріального права та враховуючи зібрані у справі докази суд доходить висновку, що відносини, які склалися між подружжям (ОСОБА_1 та ОСОБА_2) вказують на те, що їх подальше спільне проживання є неможливе, а тому надання строку на примирення суд вважає недоцільним. Позовні вимоги підлягають до задоволення.

Окрім того, щодо бажання Відповідача залишити собі прізвище чоловіка після розірвання шлюбу, то відповідно до статті 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Так як Відповідач позовні вимоги Позивача визнав у повному обсязі, суд вважає за можливе ухвалити рішення в підготовчому судовому засіданні в порядку частини третьої статті 200 ЦПК України. Визнання позову Відповідачем приймається судом як належне.

Згідно з пунктом першим частини другої статті 141 ЦПК України судові витрати, пов'язані з розглядом справи, у разі задоволення позову покладаються на відповідача.

Керуючись статтями 4, 12, 13, 81, 258, 264, 273, 280, 284 ЦПК України, статтями 105, 110, 112 СК України, суд

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 8 серпня 2009 року виконавчим комітетом Стайківської сільської ради Кагарлицького району Київської області (актовий запис № 7 від 9 серпня 2009 року).

Залишити за відповідачем ОСОБА_2 прізвище «ОСОБА_2».

Стягнути з ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_1, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1, РНОКПП НОМЕР_3) на користь ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_3, який проживає за адресою: АДРЕСА_2, РНОКПП НОМЕР_1) судові витрати в сумі 704,80 грн. (сімсот чотири гривні вісімдесят копійок).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду через Обухівський районний суд Київської області шляхом подачі апеляційної скарги в тридцятиденний строк з дня проголошення рішення, а особами, які брали участь у справі, але не були присутні в судовому засіданні під час проголошення рішення з дня отримання копії цього рішення.

Суддя М.В. Кравченко