Справа №305/1770/17
Провадження по справі 2/305/156/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.01.2018. Рахівський районний суд Закарпатської області у складі:

головуючого судді - Тулик І.І.

за участі секретаря судового засідання - Шемота М.І.

позивача - ОСОБА_1

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду в місті Рахів цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, посилаючись на те, що з відповідачем зареєстрували шлюб 9 липня 2015 року, у виконкомі Верхньоводянської сільської ради Рахівського району Закарпатської області, про що зроблено відповідний актовий запис за №86. Від шлюбу народилася одна дитина: син ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, який проживає з відповідачкою. Спільним сімейним життям вони не проживають з травня 2016 року. На сьогоднішній день склалася ситуація, за якої фактично їхні шлюбно-сімейні відносини з відповідачкою припинилися. Причиною припинення шлюбних відносин стали різні характери та погляди на сімейне життя. Вони втратили почуття любові та поваги одне до одного. Впевнившись в тому, що сім'я розпалася остаточно, відновити її неможливо, просить шлюб укладений між ним та відповідачкою - розірвати.

В підготовчому засіданні позивач, ОСОБА_1 позовні вимоги підтримав зщ підстав, наведених в позові. На задоволенні позову наполягає.

Відповідач, ОСОБА_2, в підготовче засідання не з'явилася. Надала заяву, в якій просила розглянути справу без її участі. На задоволенні позову не заперечує.

Відповідно до ч.4 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Суд, заслухавши позивача, дослідивши заяву відповідача. вивчивши матеріали справи, дослідивши надані докази, приходить до висновку, що позовна заява підлягає повному задоволенню з таких підстав.

Судом встановлено, що сторони зареєстрували шлюб 9 липня 2015 року, у виконкомі Верхньоводянської сільської ради Рахівського району Закарпатської області, про що зроблено відповідний актовий запис за №86.

Від шлюбу у сторін народилася одна дитина: син ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Відповідно до ст. 112 СК України суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

В роз'ясненнях Постанови Пленуму Верховного Суду України №11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» зазначено, що проголошена Конституцією України охорона сім'ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з'ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Позивач, в підготовчому засіданні зазначив, що миритися за будь-яких обставин не бажає, на розірванні шлюбу наполягає. Відповідач, ОСОБА_2, у заяві від 18 січня 2018 року, номер реєстрації в канцелярії суду - ЕП-65/18 Вх., зазначила, що примирення із позивачем не можливе.

Таким чином, враховуючи, що шлюб ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не може бути збережений, оскільки зазначені обставини свідчать про те, що він фактично розпався, спільне життя подружжя і збереження сім'ї стало неможливим, його формальне існування обмежує особисту свободу позивача та порушує його особисті інтереси, що має істотне значення.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Відповідач, ОСОБА_2, як особа, яка змінила своє прізвище при реєстрації шлюбу, виявила бажання залишити собі дошлюбне прізвище - Павлюк.

В силу вимог ст. 115 Сімейного Кодексу України, рішення суду про розірвання шлюбу, після набранням ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення, для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Отже, копію рішення суду, після набрання ним законної сили, слід надіслати до Рахівського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Закарпатській області, для виконання.

Питання про відшкодування судових витрат на підставі ст. 141 ЦПК України, позивачем не ставилося.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 76-81, 89, 141, 263-265, 273, 354, 355, п.15.5 Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Шлюб, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, 9 липня 2015 року у виконкомі Верхньоводянської сільської ради Рахівського району Закарпатської області, за актовим записом № 86, розірвати.

Після розірвання шлюбу залишити ОСОБА_2 дошлюбне прізвище - Павлюк. Копію рішення суду, після набрання ним законної сили, надіслати до Рахівського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Закарпатській області, для виконання.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті, чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до апеляційного суду Закарпатської області або через Рахівський районний суд Закарпатської області.

Суддя: І.І.Тулик