Справа № 466/5299/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 жовтня 2018 року м.Львів

Шевченківський районний суд м. Львова

у складі: головуючого судді Невойта П.С.,

секретаря с/з ОСОБА_1,

справа № 466/5299/18,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Львові у залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок ДТП, -

за участю представника позивача адвоката ОСОБА_4, -

в с т а н о в и в :

09.07.2018 ОСОБА_2, зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_3, зареєстрованого за адресою ІНФОРМАЦІЯ_2 про стягнення з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 45 596,43 грн. матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок ДТП.

Позовні вимоги мотивує тим, що 16.02.2018 о 23:07год. на вул.Липинського,24 у м.Львові відбулася ДТП за участю транспортних засобів «Audi A6» д.н.з. ВС2228AE, яким керував ОСОБА_3 та «KIA Stonic» д.н.з. ВС4387HB, яким керував ОСОБА_2 Внаслідок ДТП був пошкоджений автомобіль марки «KIA Stonic» д.н.з. ВС4387HB.

Постановою Шевченківського районного суду м. Львова від 25.04.2018 у справі №466/1553/18 ОСОБА_3 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП.

На дату вчинення цієї дорожньо-транспортної пригоди автомобіль марки ««KIA Stonic» д.н.з. ВС4387HB був застрахований у СК «АХА» на підставі договору добровільного страхування наземного транспортного транспорту «КАСКО» від 19.12.2017. Для визначення витрат для відновлення вищезазначеного автомобіля позивач звернувся до ПАТ «Галичина-Авто», та згідно акту виконаних робіт вартість становить 59000,00 грн. Вказана сума була сплачена страховою компанією за виключенням франшизи, розмір якої відповідно до п.2.4 вказаного договору становила 2352 грн., яка була оплачена позивачем самостійно.

Крім цього, внаслідок ДТП було пошкоджено сигналізація авто, вартість якої 1735,84грн., яку поніс позивач. Також позивач зазначає, що внаслідок ДТП автомобіль зазнав втрат товарного вигляду, які згідно висновку експерта №83 величина втрати товарної вартості автомобіля марки «KIA Stonic» д.н.з. ВС4387HB в цінах на момент проведення дослідження 04.06.2018 становить 20502,59грн. Вартість понесених витрат позивачем за авто товарознавче дослідження авто становить 1006,00 грн.

Позивач звертався до відповідача щодо досудового врегулювання спору, однак відповідач в добровільному порядку не відшкодовує завдані ним збитки, тому позивач звернувся до суду за захистом порушених його прав.

Ухвалою від 09.07.2018 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі /а.с.57/.

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_4, який діє на підставі ордеру серії ЛВ №133655 від 08.08.2018 /а.с.64/ позовні вимоги підтримав в повному обсязі, з підстав викладених в позовній заяві, просив долучити до матеріалів копію постанови про притягнення ОСОБА_3 за керування автомобілем 16.02.18 без обовязкового полісу цивільної відповідальності, а також просив позов задовольнити.

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання призначене на 16.10.2018 не прибув з невідомих суду причин, хоча належним чином повідомлявся про час та місце слухання справи, що стверджується наявною у матеріалах справи розпискою про повідомлення дати та часу судового засідання /а.с.77/, відзиву на позовну заяву подано ним не було. Оскільки в матеріалах справи достатньо доказів для розгляду справи у його відсутності, представник позивача, не заперечує проти справи, суд у вважає за можливе заслухати справу на підставі наявних доказів.

Заслухавши представника позивача, зясувавши дійсні обставини справи, дослідивши зібрані по справі докази суд приходить до наступного висновку.

Судом встановлено наступні обставини.

Постановою Шевченківського районного суду м. Львова від 25.04.2018 у справі №466/1553/18 ОСОБА_3 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП за те, що він 16.02.18р. о 23.07 год. у м.Львові на вул.Липинського, 24, керуючи т/з «Audi a6», н.з. ВС2228АЕ, не врахував дорожню обстановку, не дотримався безпечної дистанції, внаслідок чого здійснив зіткнення з автомобілем марки «KIA», н.з. ВС4387НВ під керуванням ОСОБА_2, завдавши автомобілям пошкоджень, чим порушив п.12.1, 13.1 ПДР України /а.с.7-8/.

На дату вчинення цієї дорожньо-транспортної пригоди автомобіль марки ««KIA Stonic» д.н.з. ВС4387HB був застрахований у СК «АХА» на підставі договору добровільного страхування наземного транспортного транспорту «КАСКО» від 19.12.2017 /а.с.42-54/.

Згідно акту виконаних робіт №ЗА-0002038 від 18.04.2018 вартість відновлюваного ремонту автомобіля марки ««KIA Stonic» д.н.з. ВС4387HB становить 59000,00 (пятдесят девять тисяч) гривень, яка оплачена страховою компанією за виключенням франшизи, розмір якої відповідно до п.2.4 вказаного договору становить 2352 гривень, яка оплачена позивачем /а.с.12-14,41/.

Висновком №83 експертного автотоварознавчого дослідження встановлено, що величина втрати товарної вартості автомобіля марки ««KIA Stonic» д.н.з. ВС4387HB ідентифікаційний номер кузова НОМЕР_1, в цінах на момент проведення дослідження 04.06.2018 становить 20502,59 ( двадцять тисяч пятсот дві гривні 59 копійок) /а.с.15-27/. Вартість понесених витрат позивачем за автотоварознавче дослідження авто становить 1006,00 грн. /а.с.40/.

Судом також встановлено, що позивач поніс витрати на відновлення пошкодженої сигналізації авто у сумі 1735,84грн., що підтверджується актом виконаних робіт від 23.04.2018 та повідомленням №35 від 23.04.2018 /а.с.10-11/.

Отже, судом встановлено, що СК «АХА» було сплачено вартість відновлювального ремонту за пошкодження автомобіля внаслідок ДТП згідно договору добровільного страхування наземного транспортного транспорту «КАСКО» від 19.12.2017, проте величина втрати товарної вартості автомобіля в розмірі 20502,59 грн. позивачу до теперішнього часу не відшкодована.

Відповідно до правового висновку Верховного Суду України у справі № 6-108цс12 від 6 листопада 2013 року у разі завдання шкоди внаслідок взаємодії джерел підвищеної небезпеки їх власникам (володільцям) питання про відшкодування шкоди вирішується за принципом вини (ч. 1 ст. 1188 ЦК України).

Частиною 1 ст. 1188 ЦК України встановлено, що шкода, завдана внаслідок взаємодії кількох джерел підвищеної небезпеки, відшкодовується на загальних підставах, а саме: 1) шкода, завдана одній особі з вини іншої особи, відшкодовується винною особою; 2) за наявності вини лише особи, якій завдано шкоди, вона їй не відшкодовується; 3) за наявності вини всіх осіб, діяльністю яких було завдано шкоди, розмір відшкодування визначається у відповідній частці залежно від обставин, що мають істотне значення.

Статтею 3 Закону України «Про обовязкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» (далі Закон № 1961-ІV) встановлено, що обов'язкове страхування цивільно-правової відповідальності здійснюється з метою забезпечення відшкодування шкоди, заподіяної життю, здоров'ю та/або майну потерпілих внаслідок дорожньо-транспортної пригоди та захисту майнових інтересів страхувальників.

Об'єктом обов'язкового страхування цивільно-правової відповідальності є майнові інтереси, що не суперечать законодавству України, пов'язані з відшкодуванням особою, цивільно-правова відповідальність якої застрахована, шкоди, заподіяної життю, здоров'ю, майну потерпілих внаслідок експлуатації забезпеченого транспортного засобу (ст. 5 Закону № 1961-ІV).

Статтею 6 цього Закону передбачено, що страховим випадком є дорожньо-транспортна пригода, що сталася за участю забезпеченого транспортного засобу, внаслідок якої настає цивільно-правова відповідальність особи, відповідальність якої застрахована, за шкоду, заподіяну життю, здоров'ю та/або майну потерпілого.

У разі настання страхового випадку страховик у межах страхових сум, зазначених у страховому полісі, відшкодовує у встановленому цим Законом порядку оцінену шкоду, заподіяну внаслідок дорожньо-транспортної пригоди життю, здоров'ю, майну третьої особи (п. 22.1. Закону № 1961-ІV).

Шкода, яка відшкодовується страховиком і повязана з пошкодженням транспортного засобу передбачена ст. 29 Закону, зокрема: витрати, пов'язані з відновлювальним ремонтом транспортного засобу з урахуванням зносу, розрахованого у порядку, встановленому законодавством, включаючи витрати на усунення пошкоджень, зроблених навмисно з метою порятунку потерпілих внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, з евакуацією транспортного засобу з місця дорожньо-транспортної пригоди до місця проживання того власника чи законного користувача транспортного засобу, який керував транспортним засобом у момент дорожньо-транспортної пригоди, чи до місця здійснення ремонту на території України. Якщо транспортний засіб необхідно, з поважних причин, помістити на стоянку, до розміру шкоди додаються також витрати на евакуацію транспортного засобу до стоянки та плата за послуги стоянки.

Згідно змісту ст. 1194 ЦК України на особу, яка застрахувала свою цивільну відповідальність, у разі недостатності страхової виплати (страхового відшкодування) для повного відшкодування завданої нею шкоди покладається зобов'язання сплатити потерпілому різницю між фактичним розміром шкоди і страховою виплатою (страховим відшкодуванням).

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 22 ЦК України реальними збитками є втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права.

Згідно з пунктом 2.4 Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої наказом Міністерства юстиції України, Фонду державного майна України від 24 листопада 2003 року №142/5/2092 (далі - Методика) вартість матеріального збитку (реальні збитки) визначається як вартісне значення витрат, яких зазнає власник у разі пошкодження або розукомплектування колісного транспортного засобу (далі КТЗ), з урахуванням фізичного зносу та витрат, яких зазнає чи може зазнати власник для відновлення свого порушеного права користування КТЗ (втрати товарної вартості).

Відповідно до пункту 8.3 Методики вартість матеріального збитку визначається як сума вартості відновлювального ремонту з урахуванням значення коефіцієнта фізичного зносу складників КТЗ та величини втрати товарної вартості.

Отже, за змістом указаних положень законодавства величина втрати товарної вартості входить до вартості матеріального збитку (реальних збитків).

Пунктом 1.6 Методики визначено, що величина втрати товарної вартості це умовна величина зниження ринкової вартості КТЗ, відновленого за нормативними вимогами після пошкодження, порівняно з ринковою вартістю подібного непошкодженого КТЗ.

Пунктом 8.6 Методики передбачено два випадки, коли в разі пошкодження КТЗ і відповідного ремонту виникає фізичний знос, яким характеризується величина втрати товарної вартості: 1) унаслідок передчасного погіршення товарного (зовнішнього) вигляду; 2) унаслідок зниження міцності чи довговічності окремих елементів складових частин, захисних властивостей покриттів або застосування для ремонту складових частин, які були в ужитку чи в ремонті.

Отже, показник передчасного погіршення товарного (зовнішнього) вигляду транспортного засобу є однією зі складових показника величини втрати товарної вартості транспортного засобу.

Втрата товарної вартості транспортного засобу розглядається в Методиці як економічне поняття, що охоплює, серед іншого, і втрату товарного (зовнішнього) вигляду.

Ураховуючи зміст викладеного, втрату товарної вартості можна визначити як зменшення вартості транспортного засобу, зумовлене передчасним погіршенням товарного (зовнішнього) вигляду автомобіля та (або) його експлуатаційних якостей унаслідок зниження міцності чи довговічності окремих деталей, вузлів і агрегатів, з'єднань і захисних властивостей покриттів у звязку з ДТП і подальшим ремонтом. Передчасні зміни геометричних параметрів, фізико-хімічних властивостей, конструктивних матеріалів і характеристик інших процесів транспортного засобу, які є наслідком проведення окремих видів ремонтних робіт, призводять до погіршення зовнішнього (товарного) вигляду, функціональних та експлуатаційних характеристик і зниження безвідмовності й довговічності транспортного засобу. Втрата товарного (зовнішнього) вигляду транспортного засобу є однією з причин фізичного зносу (у разі пошкодження КТЗ і відповідного ремонту), яким характеризується величина втрати товарної вартості.

Економічна характеристика втрати товарного вигляду дозволяє віднести витрати на його відновлення до конкретних виявів реальних збитків.

Відповідно до підпункту 8.6.1 пункту 8.6 Методики величина втрати товарної вартості нараховується у разі потреби проведення ремонтних робіт з відновлення пошкоджених складових частин усіх типів КТЗ.

Відновлювальний ремонт (або ремонт) це комплекс операцій щодо відновлення справності або роботоздатності КТЗ чи його складника(ів) та відновлення їхніх ресурсів. Ремонт здійснюється методами відновлення чи заміни складових частин. Складова частина КТЗ (складник) деталь, складова одиниця чи комплектувальний виріб, які відповідають вимогам конструкторської документації (пункт 1.6 Методики).

Тобто величина втрати товарної вартості нараховується в разі потреби проведення ремонтних робіт, що здійснюються як методами відновлення, так і методами заміни пошкодженої: деталі, складової одиниці чи комплектувального виробу, які відповідають вимогам конструкторської документації, усіх типів КТЗ.

Підпунктом 8.6.2 пункту 8.6 Методики визначено вичерпний перелік випадків, коли величина втрати товарної вартості КТЗ не нараховується, зокрема в разі заміни окремих складників, що не потребують фарбування та не погіршують зовнішній вигляд КТЗ (скло, фари, бампери, декоративні накладки, пневматичні шини, зовнішня і внутрішня фурнітура тощо) (підпункт «е»).

Отже, нарахування втрати товарної вартості передбачено, коли провадиться ремонт окремих деталей, вузлів і агрегатів, а також у разі заміни деталей, якщо це впливає на зовнішній вигляд й експлуатаційні якості транспортного засобу. Втрата товарної вартості не нараховується у разі заміни деталей, вузлів і агрегатів, що не потребують фарбування, за умови, що це не впливає на зовнішній вигляд й експлуатаційні якості автомобіля (заміна двигуна на новий, заміна фар, ліхтарів, скла, шин тощо). Якщо ж у разі заміни деталей, вузлів і агрегатів буде потрібне фарбування, то за умови, що це впливає на зовнішній вигляд транспортного засобу, втрата товарної вартості нараховується.

Таких по суті висновків дійшов і Верховний Суд України у постанові від 24 травня 2017 року.

Внаслідок ДТП, яка сталася з вини ОСОБА_3І, було завдано механічних пошкоджень деталей кузова належного позивачу автомобіля, які підлягають ремонту та фарбуванню, що згідно звіту про оцінку колісного транспортного засобу має наслідком втрату товарної вартості цього автомобіля.

Таким чином реальні збитки, завдані позивачу з вини ОСОБА_3І, не обмежуються витратами на відновлювальний ремонт автомобіля, а й включають втрату його товарної вартості.

Згідно копії постанови серії БР № 487217 від 16.02.18 (а.с.75) на ОСОБА_3 накладено адміністративне стягнення у виді штрафу за керування автомобілем 16.02.18 без обовязкового полісу цивільної відповідальності.

Згідно п. 32.7. ст. 32 Закону № 1961-ІV страховик не відшкодовує шкоду, пов'язану із втратою товарної вартості транспортного засобу. Оскільки такі збитки не покриваються страховим відшкодуванням, вони підлягають відшкодуванню винною особо за правилами ст. 1194 ЦК України.

Відповідно до норм ст. 22, 1194 ЦК України вимоги позивача про стягнення збитків завданих пошкодженням автомобіля підлягають задоволенню у розмірі 25596,59 коп.

Також суд врахував, що позивач зазнав душевних страждань у звязку із пошкодженням майна (п. 3 ч. 2 ст. 23 ЦК України), що вимагало від нього докладати додаткових зусиль для відновлення своїх прав та ремонту автомобіля. Як убачається з висновку експерта, автомобіль позивача був у справному стані, новий та мав пробіг лише 1200 км.

Визначаючи розмір грошової компенсації завданої позивачу моральної шкоди, суд враховує характер правопорушення, глибину і тривалість душевних страждань позивача, ступінь вини відповідача, а також керуючись принципами розумності і справедливості, вважає достатньою компенсацію у розмірі 4000 грн.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України, суд стягує з ОСОБА_3І на користь позивача 1409,60 грн. сплаченого судового збору.

Керуючись ст.ст. 3, 12, 13, 77, 81, 141, 259, 263-266, 268 ЦПК України, суд,-

ухвалив:

позов задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 25 596,59 грн. матеріальної шкоди, завданої внаслідок ДТП, 4000 грн. на відшкодування моральної шкоди, а також 1409,60 грн. судового збору, а всього 31006,19 грн.

У решті у задоволенні позовних вимог відмовити.

Позивач: ОСОБА_2, зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1

Відповідач: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстрованого за адресою ІНФОРМАЦІЯ_4/кв.8.

Рішення може бути повністю або частково оскаржено в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Повний текст рішення складено 22.10.2018 року.

Суддя ОСОБА_5