КИЇВСЬКИЙАПЕЛЯЦІЙНИЙСУД
Головуючий у суді першої інстанції: Коренюк А.М.
Єдиний унікальний номер справи № 333/69/17
Апеляційне провадження №22ц/824/866/2018
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 жовтня 2018 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Київського апеляційного суду у складі :

головуючого судді - Мережко М.В.,

суддів - Верланова С.М., Савченка С.І.,

секретар - Тютюнник О.І.,

Розглянувши у відкритому судовому засіданні в міста Києві цивільну справу за апеляційною скаргою Публічного акціонерного товариства «Універсал Банк» на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 10 липня 2018 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Заслухавши доповідь судді апеляційного суду, дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, -

В с т а н о в и л а :

У січні 2017 року позивач звернувся із зазначеним позовом до Комунарського районного суду міста Запоріжжя.

Справа перебувала у провадженні Комунарського районного суду міста Запоріжжя до 14 червня 2017 року

Ухвалою Комунарського районного суду міста Запоріжжя від 14 червня 2017 року справа передана на розгляд до Дарницького районного суду міста Києва (а.с. 213).

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 10 липня 2018 року позовну заяву залишено без розгляду з підстав п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України (належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає розгляду справи).

Позивач ПАТ « Універсал Банк» подав апеляційну скаргу на ухвалу, в якій просить суд скасувати ухвалу посилаючись на порушення норм процесуального права. Справу просить направити до суду першої інстанції для продовження розгляду. В апеляційній скарзі зазначає, що суд дійшов помилкового висновку, що є підстави для залишення позову без розгляду у зв'язку із повторною неявкою представника позивача, враховуючи, що напередодні призначення справи до розгляду на 10 липня 2018 року, представник позивача направив до суду електронною поштою клопотання про відкладення справи.

Відповідно до ст. 44 ЦПК України, особи, які беруть участь у справі зобов'язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов'язки.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності

Відповідно до ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Суд, зберігаючи об'єктивність і неупередженість:

1) керує ходом судового процесу;

2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами;

3) роз'яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов'язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій;

4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом;

5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов'язків.

Апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Як видно із матеріалів, справа перебувала у провадженні Комунарського районного суду міста Запоріжжя до 14 червня 2017 року

Ухвалою Комунарського районного суду міста Запоріжжя від 14 червня 2017 року справа передана на розгляд до Дарницького районного суду міста Києва (а.с. 213).

В подальшому справа призначалась до розгляду:

- 20 березня 2018 року (а.с.232 - неявка сторін) , сторони повідомлені належним чином (а.с. 228-230),

- 10 липня 2018 року (а.с. 238 - неявка сторін), сторони належним чином повідомлені (а.с. 234-236).

Як видно із матеріалів справи, на адресу суду від представника позивача 09 липня 2018 року надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, призначеного на 10 липня 2018 року, натомість доказів поважності відсутності до заяви не надав. Не надано таких доказів і до апеляційної скарги.

Постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції вірно виходив з того, що позивач належним чином повідомлений про день та час розгляду справи, без поважних причин повторно не з'явився в судове засідання, і вважати неявку позивача до суду поважною не було підстав.

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає розгляду справи .

За змістом статті 257 ЦПК України повторне неприбуття позивача, належними чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду, в судове засідання необхідно розуміти як неприбуття вдруге на розгляд справи за наявності у справі достовірних даних (доказів) щодо належного повідомлення позивача про дату, час і місце судового розгляду.

Якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, то в такому випадку суд не вправі залишити його позов без розгляду.

Колегія суддів звертає увагу, що справа тривалий час перебуває на розгляді, і сторони які приймають участь у справі, як позивач, так і відповідачі, зловживають своїми процесуальними правами, що впливає на дотримання розумних строків розгляду справи .

Слід звернути увагу, що Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов'язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України»).

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що неявка як позивача і його представника, так і відповідачів у судові засідання спрямована на зловживання своїми процесуальними правами та на затягування розгляду справи, наслідком чого є порушення розумних строків розгляду справи, визначених ст. 157 ЦПК України (у редакції, чинній на момент розгляду справи).

Статтею 44 ЦПК України визначено, що зловживання процесуальними правами є неприпустимим.

Перевіряючи законність і обґрунтованість постановленої ухвали, в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що ухвала є законною та обґрунтованою, підстави для її скасування відсутні.

Керуючись ст.ст. 365, 367,369, 374, 381 - 384 ЦПК України , колегія суддів ,-

П о с т а н о в и л а ;

Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Універсал Банк» залишити без задоволення.

Ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 10 липня 2018 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття .

Касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а в разі проголошення вступної та резолютивної частини судового рішення з дня складення повного судового рішення безпосередньо до суду касаційної інстанції .

Повний текст судового рішення буде виготовлений не пізніше 30 жовтня 2018 року.

Головуючий

Судді