Справа №635/2534/18
Провадження №2/635/1944/2018

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

06 червня 2018 року Харківський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді - Панас Н.Л.

при секретарі - Крилєвській І.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у с.Покотилівка цивільну справу за позовом ОСОБА_1, паспорт серії МН №246511, виданий 26 листопада 1996 року Червонозаводським РВ ГУМВС України в Харківській області, яка мешкає за адресою: Харківська область, Харківський район, смт.Бабаї, вул.Різдвяна, 10 до ОСОБА_2, яка зареєстрована за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1 про звільнення майна з-під арешту та виключення запису про арешт з Єдиного реєстру заборон відчуження об"єктів нерухомого майна, -

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2018 року позивач звернулась до суду з позовом де зазначає, що на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого 12 липня 1996 року Першою державною нотаріальною конторою Харківського району Харківської області за реєстровим №3-3415, є власником домоволодіння №10 по вулиці Різдвяній в смт.Бабаї Харківського району Харківської області. При зверненні до державного реєстратора з метою проведення реєстрації належного їй права власності було встановлено, що на підставі рішення народного суду 5-ої дільниці Харківського району Харківської області від 07 вересня 1960 року на зазначене домоволодіння був накладений арешт, про що в Єдиному реєстрі заборон відчуження об"єктів нерухомого майна був зроблений відповідний запис. Зазначені обмеження порушують її право, як власника нерухомого майна. Тому просила зняти арешт, накладений на спірне домоволодіння рішенням суду та виключити відповідний запис з Єдиного реєстру.

Ухвалою судді Харківського районного суду Харківської області від 23 квітня 2018 року позов було залишено без руху та позивачеві було надано строк для усунення недоліків тривалістю десять днів зі дня отримання копії ухвали.

03 травня 2018 року позивачем вказані в ухвалі недоліки були усунуті.

05 травня 2018 року судом були отримані відомості щодо зареєстрованого у встановленому законом порядку місця мешкання відповідача.

Ухвалою судді Харківського районного суду Харківської області від 11 травня 2018 року позов було прийнято до провадження суду і призначено у підготовче судове засідання на 08 червня 2018 року.

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 08 червня 2018 року за наслідками підготовчого судового засідання справу було призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні на 08 червня 2018 року.

Позивач та його представник у судове засідання не з"явилися, надали суду письмову заяву з проханням розглядати справу у їх відсутність, заявлені позовні вимоги підтримали у повному обсязі та просили задовольнити. Проти прийняття по справі заочного рішення не заперечували.

Відповідач у судове засідання не з"явився, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, про причини своєї неявки суду не повідомив, заяв про відкладення розгляду справи суду не надавав.

За таких обставин, у відповідності з вимогами ст.280 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу у її відсутність, постановивши по справі заочне рішення.

Враховуючи, що розгляд справи відбувався у відсутність сторін, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Вивчивши матеріали справи суд приходить висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Згідно з вимогами ст.16 Цивільного Кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Одним із способів захисту є відновлення становища, яке існувало до порушення.

Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Згідно зі ст.ст.12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Частинами 1, 5, 6 статті 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Судом встановлено, що за договором купівлі-продажу, укладеним між ОСОБА_3, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 та посвідченим Першою державною нотаріальною конторою Харківського району Харківської області 03 серпня 1977 року за реєстровим №3/91, ОСОБА_5 є власником домоволодіння №10 по вулиці Енгельса у смт.Бабаї Харківського району Харківської області (а.с.7-8).

Як вбачається з копії договору купівлі-продажу, посвідченого Першою державною нотаріальною конторою Харківського району Харківської області 12 липня 1996 року позивач придбала у ОСОБА_6 домоволодіння №10 по вулиці Енгельса в смт.Бабаї Харківського району Харківської області (а.с.9-10).

Як вбачається з інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об"єктів нерухомого майна №123540912 від 11 травня 2018 року на домоволодіння №10 по вулиці Енгельса в смт.Бабаї Харківського району Харківської області, на підставі ухвали народного суду Харківського району Харківської області №3/3 від 17 вересня 1960 року був накладений арешт.

Надаючи правову кваліфікацію викладеним вище обставинам, суд виходить з наступного.

Відповідно до ст.319 Цивільного Кодексу України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.

Відповідно до ч.1 ст.317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.

Згідно зі ст.41 Конституції України та ст.321 ЦК України право власності є непорушним і ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Стаття 391 ЦК України передбачає, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

У відповідності з вимогами ст.60 Закону України "Про виконавче провадження" особа, яка вважає, що майно, належить йому, а не боржнику, може звернутися до суду з позовом про звільнення майна з-під арешту.

Оскільки на теперішній час право власності на спірне домоволодіння у відповідача відсутнє, суд вважає за можливе задовольнити позов в цій частині і звільнити спірне житло з-під арешту.

Що стосується вимог позивача в частині виключення з Єдиного реєстру заборон відчуження запису про арешт нерухомого майна, то в цій частині позов задоволенню не підлягає з огляду на наступне.

Пунктом 7 Порядку використання даних Реєстру прав власності на нерухоме майно, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна, Державного реєстру іпотек та Державного реєстру обтяжень рухомого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України №1844/5 від 14.12.2012 року, передбачене що у разі коли при розгляді заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, відповідно до якої державній реєстрації підлягає припинення обтяження речового права на нерухоме майно, право власності на яке не зареєстроване в Державному реєстрі прав, встановлено наявність запису про таке обтяження в Реєстрах, державний реєстратор переносить відомості запису про таке обтяження до спеціального розділу Державного реєстру прав, після чого на підставі прийнятого рішення про державну реєстрацію припинення обтяження речового права на нерухоме майно вносить запис про припинення такого обтяження до Державного реєстру прав.

Тобто окремого рішення суду для виключення відповідного запису з реєстру заборон відчуження не потрібно.

У відповідності з вимогами ст.141 ЦПК України судові витрати відносяться за рахунок позивача.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.7, 8, 9-11, 141, 263-265, 274-279, 280-283 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1, паспорт серії МН №246511, виданий 26 листопада 1996 року Червонозаводським РВ ГУМВС України в Харківській області, яка мешкає за адресою: Харківська область, Харківський район, смт.Бабаї, вул.Різдвяна, 10 до ОСОБА_2, яка зареєстрована за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1 про звільнення майна з-під арешту та виключення запису про арешт з Єдиного реєстру заборон відчуження об"єктів нерухомого майна задовольнити частково.

Скасувати арешт, накладений на житловий будинок №10 по вулиці Різдвяні (колишня вулиці Енгельса) в смт.Бабаї Харківського району Харківської області на підставі ухвали народного суду Харківського району Харківської області №3/3 від 17 вересня 1960 року.

В задоволенні позову ОСОБА_1, паспорт серії МН №246511, виданий 26 листопада 1996 року Червонозаводським РВ ГУМВС України в Харківській області, яка мешкає за адресою: Харківська область, Харківський район, смт.Бабаї, вул.Різдвяна, 10 до ОСОБА_2, яка зареєстрована за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1 про звільнення майна з-під арешту та виключення запису про арешт з Єдиного реєстру заборон відчуження об"єктів нерухомого майна в частини виключення запису про арешт з Єдиного реєстру заборон відчуження об"єктів нерухомого майна відмовити.

Судові витрати залишити за позивачем.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: hr.hr.court.gov.ua на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка подається протягом тридцяти днів зі дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Заочне рішення може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів зі дня складання повного тексту рішення через Харківський районний суд Харківської області до апеляційного суду у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення виготовлено 08 червня 2018 року.

Суддя Н.Л.Панас