№ 207/1580/17
№ 2/207/144/18
02 жовтня 2018 року Баглійський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області в складі головуючого судді: САВЧЕНКА В.О.
за участі секретаря: МОСПАН С.Б.
розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Камянське справу за позовом Публічного акціонерного товариства «УкрСиббанк» до ХАЧАТРЯН ОСОБА_1, ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором,
Для забезпечення виконання зобовязань Позичальника за Кредитним договором № 303-1-010-В/05 від 27.05.2005 року було укладено Договір поруки № 303-1-010-В/05/2 від 27.05.2005 року між АТ «УкрСиббанк» та ОСОБА_2. Поручитель відповідає перед кредитором у тому ж обсязі, що і боржник.
Відповідачі зобовязувалися забезпечити повернення кредиту на позичковий рахунок та щомісячну сплату нарахованих відсотків. Але відповідачами не виконані вимоги в повному обсязі, про що свідчить наявна заборгованість.
В наданій до суду заяві, представник позивача просить суд розглянути справу без участі представника ПАТ «УкрСиббанк», зазначив, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити, не заперечує проти ухвалення заочного рішення.
Відповідачі ОСОБА_3, ОСОБА_2 до суду не зявилися, про день, місце і час розгляду справи повідомлені у встановленому порядку завчасно, оскільки копії позовної заяви та повістки в дане судове засідання були надіслані відповідачам за місцем їх проживання, причини неявки суду не відомі. Ніяких доказів, які вказували б на поважні причини неявки, відповідачі до суду не надавали. Письмових чи будь-яких інших повідомлень по даній справі і про відношення до позову від зазначених відповідачів до суду не надійшло. Однак суд вважає за можливе розглядати справу за відсутності відповідачів та провести заочний розгляд справи.
Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Відповідно до ч.5 ст.223 ЦПК України, суд може розглянути справу за відсутності позивача, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.
Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, вивчивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
У судовому засіданні встановлено, що 27 травня 2005 року між АТ «УкрСиббанк» та ОСОБА_3 був укладений кредитний договір № 303-1-010-В/05 про надання кредиту у розмірі 9750, 00 доларів США зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 11,50 % на рік на суму залишку заборгованості за кредитом з кінцевим терміном повернення 26 травня 2020 року. Для забезпечення виконання зобовязань Позичальника за Кредитним договором було укладено Договір поруки від 27 травня 2005 року між АТ «УкрСиббанк» та ОСОБА_2. Відповідачі зобовязувалися забезпечити повернення кредиту та щомісячну сплату нарахованих відсотків. Відповідачі умов кредитного договору в частині повернення кредиту та погашення відсотків за кредитним договором не виконали в повному обсязі, чим порушили умови кредитного договору, додатку до нього - графіку погашення кредиту і вимоги чинного законодавства України.
Відповідно до пункту 1 частини 2 статті 11 Цивільного кодексу України (далі - ЦК) підставою виникнення цивільних прав та обов'язків, зокрема, є договори й інші правочини.
Згідно з частиною 1 статті 1054 ЦК за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов'язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти.
За кредитним договором позивач передав ОСОБА_3 певні грошові кошти, про що свідчать матеріали справи, отже вказаний правочин, у розумінні статті 1054 ЦК, було укладено.
У відповідності зі статтею 610 ЦК порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання).
Ураховуючи той факт, що ОСОБА_3 дотепер не виконує свої обов'язки з повернення кредиту та процентів за ним, таке невиконання є порушенням його зобов'язань у розумінні приведеної норми.
За правилами, встановленими частиною 1 статті 553 ЦК, за договором поруки поручитель поручається перед кредитором боржника за виконання ним свого обов'язку. Поручитель відповідає перед кредитором за порушення зобов'язання боржником.
Частинами 1, 2 статті 554 ЦК передбачено, що у разі порушення боржником зобов'язання, забезпеченого порукою, боржник і поручитель відповідають перед кредитором як солідарні боржники, якщо договором поруки не встановлено додаткову (субсидіарну) відповідальність поручителя. Поручитель відповідає перед кредитором у тому ж обсязі, що і боржник, включаючи сплату основного боргу, процентів, неустойки, відшкодування збитків, якщо інше не встановлено договором поруки.
Судом встановлено, що основне зобов'язання (кредитний договір) було забезпечене договором поруки, укладеним з ОСОБА_2, отже, зважаючи на те, що дотепер боржник за кредитним договором не виконав свої зобов'язання, позивач вправі одночасно (солідарно) звернути свої вимоги й до поручителя.
Зважаючи на те, що відповідачі не виконують свої обов'язки за кредитним договором, що полягає у простроченні сплати заборгованості, а також процентів за кредитом, суд вважає обґрунтованим звернення позивача до суду з цим позовом.
За змістом частини 1 статті 14 ЦК цивільні обов'язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства.
Відповідно до статті 526 ЦК зобов'язання повинні виконуватися потрібним чином згідно з умовами договору та вимогами цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, а при відсутності таких умов та вимог - за звичаями ділового обороту або інших вимог, які звичайно пред'являються.
Згідно зі статтею 611 ЦК у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов'язання внаслідок односторонньої відмови від зобов'язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; зміна умов зобов'язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди.
Відповідно до п.12 Постанови Пленуму ВСС України з розгляду цивільних і кримінальних справ Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних правовідносин у разі якщо кредит правомірно наданий в іноземній валюті та кредитодавець (позивач) просить стягнути кошти в іноземній валюті, суд у резолютивній частині рішення зазначає про стягнення таких коштів саме в іноземній валюті, що відповідає вимогам частини третьої статті 533 ЦК України.
Відповідно до ст.ст. 192, 533 ЦК України та ст. 5 Декрету КМУ від 19.02.1993 року №15-93 Про систему валютного регулювання і валютного контролю вирішуючи спір про стягнення боргу за кредитним договором в іноземній валюті, суд повинен установити наявність в банку ліцензії на здійснення операцій з валютними цінностями, а встановивши вказані обставини, - стягнути грошову суму в іноземній валюті.
З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що позовна вимога про стягнення з відповідачки заборгованості за кредитним договором є обгрунтованою та підлягає до задоволення.
У порядку статті 141 ЦПК суд вважає за необхідне також стягнути з відповідачів у рівних частках компенсацію понесених позивачем судових витрат у сумі 1600,00 грн. (по 800 грн.).
Керуючись статтями 5, 7, 10-13, 19, 23, 76 - 81, 89, 133, 141, 209 - 211, 213, 223, 228, 229, 258, 259, 263 - 265, 280 - 282 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -
Позовні вимоги Публічного акціонерного товариства «УкрСиббанк» до ХАЧАТРЯН ОСОБА_1, ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором, - з а д о в і л ь н и т и п о в н і с т ю.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом 20 - ти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржено в загальному порядку, встановленому. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.