Справа №705/4112/18
2/705/2244/18
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

04 жовтня 2018 року м. Умань

Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Мазуренко Ю.В. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання спільним майном подружжя, розподіл спільного майна подружжя та визнання права власності на частку у спільному майні,-

В С Т А Н О В И В:

В жовтні 2018 року ОСОБА_1 звернулась до Уманського міськрайонного суду Черкаської області з позовною заявою про визнання спільним майном подружжя, розподіл спільного майна подружжя та визнання права власності на частку у спільному майні. В якості відповідача в позові вказаний ОСОБА_2.

В позові ставиться питання:

«…Ухвалити рішення, яким:

1. Визнати спільним майном подружжя, а саме ОСОБА_3, та ОСОБА_2, наступне майно:

- садибний (індивідуальний) житловий будинок з господарським будівлями та спорудами, а саме: житловий будинок «А», веранда «а», прибудова «а1», тераса «а2», сарай «Б», гараж «В», літня кухня, сарай «Г», погріб «Д», навіс «Е», огорожа № 1, № 3, ворота з хвірткою № 2, колодязь № 4, вимощення І, що розташований за адресою: Черкаська область, Уманський район, с. Берестівець, вул. Г.С. Савчука, 71.

- земельну ділянку, кадастровий номер :01:000:0619, площею 0,36 га, що розташована за адресою: Черкаська область, Уманський район, с. Берестівець, вул. Савчука, 71;

2. Визнати за мною, ОСОБА_3, право власності на ? частини Садибного (індивідуального) житлового будинку, з господарськими будівлями та спорудами, а саме: житловий будинок «А», веранда «а», прибудова «а1», тераса «а2», сарай «Б», гараж «В», літня кухня, сарай «Г», погріб «Д», навіс «Е», огорожа № 1, № 3, ворота з хвірткою № 2, колодязь № 4, вимощення І, що розташований за адресою: Черкаська область, Уманський район, с. Берестівець, вул. Г.С. Савчука, 71.

- Визнати за мною, ОСОБА_3, право власності на ? земельної ділянки, кадастровий номер :01:000:0619, площею 0,36 га, що розташована за адресою: Черкаська область, Уманський район, с. Берестівець, вул. Савчука, 71.

3. Визнати за ОСОБА_2, право власності на ? частини Садибного (індивідуального) житлового будинку, з господарськими будівлями та спорудами, а саме: житловий будинок «А», веранда «а», прибудова «а1», тераса «а2», сарай «Б», гараж «В», літня кухня, сарай «Г», погріб «Д», навіс «Е», огорожа № 1, № 3, ворота з хвірткою № 2, колодязь № 4, вимощення І, що розташований за адресою: Черкаська область, Уманський район, с. Берестівець, вул. Г.С. Савчука, 71.

4. Визнати за ОСОБА_2, право власності на ? земельної ділянки, кадастровий номер :01:000:0619, площею 0,36 га, що розташована за адресою: Черкаська область, Уманський район, с. Берестівець, вул. Савчука, 71…»

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з положеннями ч.1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Суддя, розглянувши позовну заяву вважає, що позовну заяву слід залишити без руху, так як вона не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

В позовній заяві не дотримані в повному обсязі пункти 3, 5, 6, 7, частини 3 статті 175 ЦПК України, які відповідно передбачають, що позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

Так, в позовній заяві, щодо вимог про поділ спільного майна подружжя не чітко викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги. Тому порушені вимоги п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України.

Також в позовній заяві, що стосується вище вказаних позовних вимог (з врахування особливостей предмету та підстав позову) не зазначені докази, які б підтверджували відповідні обставини (документи про підстави набуття права власності та правовий статус земельної ділянки, що знаходяться під обєктом нерухомості, відсутні підстави визначення ціни позову щодо житлового будинку, тощо).

Відповідно до ст. 316 ЦК України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Право власності це закріплена за власником можливість у межах, що допускають законом, володіти, користуватися й розпоряджатися майном за своїм розсудом й у своєму інтересі. Стаття 319 ЦК України встановлює загальні правила та межі здійснення права власності.

Спільна часткова власність це власність двох або більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності (ст. 356 ЦК України). Спільною частковою власністю має вважатися власність двох чи більше співвласників, частка кожного з яких у праві власності є завідомо визначеною в конкретній величині. Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦК спільною сумісною власністю є та спільна власність двох чи більше осіб, у яких завідомо не визначені частки кожної з них. Отже, праву спільної сумісної власності, як і праву спільної часткової власності притаманні такі риси як множинність її суб'єктів (співвласників) та єдність її об'єкта. Так, ч. З ст. 368 передбачає презумпцію дії режиму спільної сумісної власності щодо майна подружжя, набутого ним за час шлюбу, якщо інше не встановлено договором або законом. Правові засади спільної сумісної власності подружжя визначаються статтями 60-74 нового Сімейного кодексу України. Спільною сумісною власністю, відповідно до ч. 4 ст. 368, також є майно, набуте в результаті спільної праці та за спільні грошові кошти членів сім'ї, якщо інше не встановлено письмовим договором між ними.

Відповідно до п.2 ч.1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна. Ціна позову має важливе значення, насамперед, для правильного визначення судового збору, що підлягає сплаті під час звернення до суду.

При цьому, позивачем в позові ставиться питання про визнання права власності на ? частину житлового будинку та на ? частину земельної ділянки, проте, позивачем не надано документів, які б підтверджували дійсну вартість спірного майна на момент звернення до суду з позовом. Натомість в тексті позовної заяви міститься посилання на те, що «…ціна позову складає: 159312 грн.…», при цьому відсутнє посилання на документи, які були підставою для визначення цієї самої ціни позову. Крім того, до матеріалів позовної заяви було додано витяг з технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки, згідно якого «нормативно грошова оцінка земельної ділянки, грн.. (станом на 01.01.2018 р.) 51397,48 грн.». При цьому, до матеріалів позовної заяви не було долучено документів, які б підтверджували дійсну вартість житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами на момент звернення до суду з позовом.

Суддя звертає увагу на те, що від змісту позовної заяви залежить позиція відповідача, який як і позивач має право на судовий захист, а для реалізації цього права має бути обізнаним з тим, які вимоги до нього заявлені та з яких підстав і якими доказами це підтверджується.

Перелічені недоліки позовної заяви унеможливлюють вирішення питання про відкриття провадження по справі та подальший розгляд справи і ухвалення законного та обґрунтованого рішення.

Відповідно до вимог ч. 1ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.175, і 177цьогоКодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, враховуючи викладене, вважаю, що позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання спільним майном подружжя, розподіл спільного майна подружжя та визнання права власності на частку у спільному майні, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, вказаних вище протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Крім того, вважаю за необхідне попередити позивача, що в разі не усунення порушень закону, допущенних при подачі позовної заяви до встановленого законом строку, позов буде вважатися не поданим, та повернутий позивачеві.

Також, слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1.ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Спосіб усунення недоліків позовної заяви полягає в поданні позовної заяви у вигляді окремого документу з виправленими недоліками, зазначеними в наявній ухвалі суду з наданням її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання спільним майном подружжя, розподіл спільного майна подружжя та визнання права власності на частку у спільному майні, залишити без руху до усунення недоліків, які перешкоджають розгляду позовної заяви і вирішенню справи по суті.

Надати позивачу строк для усунення недоліків протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі невиконання вимог ухвали суду в зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню.

У відповідності до положень ч.2 ст.261 ЦПК України ухвала, що постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.В. Мазуренко