Справа № 308/9572/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 жовтня 2018 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В., розглянувши позовну заяву представника позивача АТ КБ «ПРИВАТБАНК» ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості,-

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача АТ КБ «ПРИВАТБАНК» ОСОБА_1 звернувся до Ужгородського міськрайонного суду з позовною заявою до відповідача ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду від 29 серпня 2018 року дана позовна заява була залишена без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст.ст.175, 177 ЦПК України, з зазначенням недоліків, які слід усунути, для цього був встановлений термін та розяснені наслідки невиконання ухвали судді. А саме зазначено, що позивачем заявлено вимогу про стягнення заборгованості за кредитним договором в розмірі 114387,18 грн., за кредитним договором № б/н від 28.12.2012 року. У підтвердження позовних вимог до матеріалів позовної заяви додано розрахунок, при дослідженні якого встановлено, що не можливим є встановити, хто саме його підписав, оскільки на ньому міститься тільки підпис не ідентифікованої особи, так необхідно зазначити прізвище та ініціали посадової особи, що підписала вказаний документ. Окрім того довідка про зміну умов кредитування та обслуговування кредитної картки клієнта ОСОБА_2 взагалі не підписана. Позивачу необхідно було надати до суду розрахунок заборгованості, та довідку про зміну умов кредитування та обслуговування кредитної картки клієнта ОСОБА_2, завірені належним чином. Крім того, в порушення ч.3 ст.175 ЦПК України подана позовна заява не містить відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися.

Для усунення зазначених недоліків було установлено строк не більше трьох днів з дня отримання заявником копії ухвали від 29 серпня 2018 р. про залишення заяви без руху.

Відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, виплату поштового переказу, позивач ухвалу від 29.08.2018 року судді Ужгородського міськрайонного суду отримав 07.09.2018 року.

На адресу суду надійшов лист від представника Акціонерного товариства КБ «ПРИВАТБАНК» ОСОБА_1, який відправлено згідно штампу вихідної кореспонденції 20.09.2018 року. Згідно направленої до суду заяви про усунення недоліків на виконання ухвали суду було надано розрахунок заборгованості та довідку про зміну умов кредитування та обслуговування кредитної картки клієнта ОСОБА_2, при дослідженні якого встановлено, що не можливим є встановити, хто саме його підписав, оскільки на ньому міститься тільки підпис не ідентифікованої особи.

Таким чином позивачем пропущено строк визначений в ухвалі Ужгородського міськрайонного суду від 29.08.2018 року для усунення недоліків позовної заяви.

Разом з тим, позивачем при подачі заяви про усунення недоліків не подано заяви про поновлення пропущеного строку.

Відповідно до ст. 122 ЦПК України, строки, які встановлені законом або судом, обчислюються роками, місяцями і днями. Строк, будучи категорією темпоральною, є періодом часу, який характеризується його початком та завершенням. Перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою повязано його початок вказане передбачено ст. 123 ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 127 ЦПК України, встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Відповідно ч.3 ст. 127 ЦПК України, якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого судом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.

Відповідно ч.7 ст. 127 ЦПК України, про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

Згідно ч. 3ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

З заявою або клопотанням про продовження строку на усунення недоліків по справі представник позивача не звертався, заявником не наведено жодних доводів чи доказів, які перешкоджали йому виконати вимоги суду в строк встановлений ухвалою суду від 29.08.2018 року.

Враховуючи те, що заява про продовження процесуального строку не подана представником позивача після закінчення встановленого судом строку для усунення недоліків позовної заяви, а саме після 11.09.2018 року, клопотання про поновлення такого строку представником позивача не заявлено, доказів на підтвердження поважності причин неподання у встановлений строк документів на виконання ухвали про залишення позовної заяви без руху від 29.08.2018 року до суду не подано, позивач не був позбавлений права та можливості направити документи поштою, зокрема й електронною, тому заява про усунення недоліків позовної заяви, подана після закінчення встановленого судом процесуального строку.

Також слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. У звязку з наведеним, залишення позову без руху з підстав, передбачених законом (невідповідність позовної заяви вимогам щодо її змісту, несплата судового збору тощо) не є порушенням права на справедливий судовий захист. Разом з тим, Європейський суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним.

Крім того, позивачем не в повному обсязі виконано ухвалу суду, оскільки надано розрахунок заборгованості та довідку про зміну умов кредитування та обслуговування кредитної картки клієнта ОСОБА_2, при дослідженні якого встановлено, що не можливим є встановити, хто саме його підписав, оскільки на ньому міститься тільки підпис не ідентифікованої особи..

Таким чином, станом на 03 жовтня 2018 року зазначені в ухвалі суду від 29.08.2018 року недоліки позовної заяви усунуті лише частково.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Отже, у звязку з тим, що позивачем недоліки позовної заяви, на які було вказано судом в ухвалі від 29 травня 2018 року про залишення позовної заяви без руху, не усунуто, то в силу наведеної ч. 3 ст. 185 ЦПК України позовна заява підлягає визнанню неподаною та має бути повернута.

Розяснити позивачу, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із вказаною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Керуючись ст. ст. 127, 185, 258-260 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву представника позивача АТ КБ «ПРИВАТБАНК» ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості визнати неподаною та повернути позивачу.

Розяснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_3