Cправа № 563/1473/16-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12.10.2018 року м.Корець

Корецький районний суд Рівненської області

в особі:

головуючого судді Кулика Є.В.

при секретарі Федичканич В.Ю.

за участю:

позивача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2

відповідача ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні режимі відеоконференції цивільну справу за первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення аліментів із зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом, вказуючи, що в шлюбі з відповідачем перебувала з 20 січня 2016 року, проте шлюб не склався і 01 листопада 2017 року рішенням Корецького районного суду Рівненської області шлюб між сторонами було розірвано. Від спільного життя мають неповнолітню дочку - ОСОБА_4, яка проживає з нею та знаходяться на її утриманні. Дочка потребує коштів на оздоровлення, придбання одягу, продуктів харчування. Лікування та утримання дитини дуже затратне, позивач сама не може забезпечити дочку всім необхідним, оскільки сама ніде не працює. Натомість відповідач ухиляється від утримання дитини. А тому, просить суд стягнути з відповідача на її користь аліменти на утримання малолітньої дочки в твердій грошовій сумі по 1 000 грн. до досягнення нею повноліття. А також просить стягнути на її утримання по 500 гривень щомісячно до досягнення дитиною трирічного віку.

Відповідач, заперечуючи проти позову ОСОБА_1 про стягнення з нього аліментів на утримання доньки ОСОБА_4, подав зустрічний позов про виключення відомостей про нього як батька з актового запису про народження ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, згідно свідоцтва про народження серії І-ГЮ № 261654 від 03 листопада 2016 року, виданого виконавчим комітетом Головницької сільської ради Корецького району Рівненської області.

Заявлені вимоги обґрунтовує тим, що сторони перед одруженням були знайомі дуже короткий термін і рішення укласти шлюб було прийнято ними необдумано. Проживши два тижні разом в с.Концеба Савранського району Одеської області, повернулись за речами ОСОБА_1 в с.Головниця Корецького району Рівненської області, проте стосунки між сторонами зіпсувались і він поїхав сам в м.Київ на заробітки. З того часу спілкувались лише по телефону, з кінця лютого 2016 року спілкування припинилось і вони більше не бачились. Про народження дитини нічого не знав, доки в січні 2017 року з суду не прийшла повістка про стягнення з нього аліментів на утримання дитини ОСОБА_1 Вказує, що бути батьком народженої нею дитини він не може, оскільки вважає, що ОСОБА_1 мала стосунки з іншими чоловіками.

Позивач за первісним позовом та відповідач за зустрічним позовом ОСОБА_1 в судовому засіданні підтримала свої позовні вимоги та просила суд їх задоволити повністю. У зустрічному позові просила відмовити.

Відповідач за первісним позовом та позивач за зустрічним позовом ОСОБА_3 в судовому засіданні в режимі відеоконференції просив відмовити у задоволенні первісного позову та задоволити його зустрічну позовну заяву.

Представник відповідача за первісним позовом та позивача за зустрічним позовом підтримала позицію ОСОБА_3

Заслухавши учасників судового засдіання, дослідивши письмові докази по справі, суд дійшов таких висновків.

Судом встановлено, що 20 січня 2016 року між сторонами було укладено шлюб, зареєстрований виконавчим комітетом Головницької сільської ради Корецького району Рівненської області, актовий запис №1,(копія свідоцтва про шлюб серії І-ГЮ № 110813 від 20 січня 2016 року). Проте шлюб не склався і 01 листопада 2017 року рішенням Корецького районного суду Рівненської області шлюб між сторонами було розірвано.

Відповідно до копії свідоцтва про народження серії І-ГЮ № 261654 від 03.11.2016 року, ОСОБА_4, народилась ІНФОРМАЦІЯ_1, і її батьками записані сторони по справі. На даний час дитина проживає з позивачем за первісним позовом та знаходиться на її утриманні.

Згідно ч.ч.1, 2 ст.136 СК України особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред'явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження.

Згідно висновку судово-медичної генетичної експертизи генетичної ідентифікації № 226 від 04 вересня 2018 року молекулярно-генетичном дослідженням встановлено, що біологічне батьківство ОСОБА_3 відносно ОСОБА_4 практично доведено і вірогідність підтвердження біологічного батьківства складає величину не менш ніж 99,99%.

Оскільки у судовому засіданні було доведено батьківство ОСОБА_3 відносно його доньки ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, шляхом проведення судово-генетичної експертизи, то у задоволенні зустрічного позову про оспорювання батьківства та виключення запису про батьківство з актового запису про народження дитини необхідно відмовити.

Відповідач є батьком ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, що перебуває на утриманні позивача за первісним позовом. Остання сама не взмозі матеріально забезпечувати доньку. Відповідач погоджується сплачувати аліменти у розмірі, зазначеному позивачем на дитину, проте просить зменшити розмір аліментів на утримання ОСОБА_1, а тому первісний позов про стягнення аліментів на утримання дитини підлягає задоволенню частково.

Стаття 180 СК України визначає, що батьки зобовязані утримувати дітей до досягнення ними повноліття. Регламентує порядок та обов'язок батьків утримувати матеріальне становище платника аліментів; стан здоров'я та матеріальне становище дитини; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; інші обставини, що мають істотне значення.

Зі ч.1 ст. 183 СК України вбачається, що частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватись як аліменти на дитину, визначається судом.

Згідно зі ст. 184 СК України та роз'яснень, викладених у п. 17 постанови Пленуму ВСУ від 15 травня 2006 року № 3 "Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів", суд за заявою платника або одержувача може визначити розмір аліментів у твердій грошовій сумі.

Відповідно до ст.12 ЗУ «Про охорону дитинства», на кожного з батьків покладається однакова відповідальність за виховання, навчання і розвиток дитини. А, отже, і витрати на потреби дитини також мають бути однаковими.

Відповідно до ч. 2 ст. 182 СК України розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

З урахуванням положень статті 182 СК України щодо встановлення мінімального розміру аліментів відповідно до Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення захисту права дитини на належне утримання шляхом вдосконалення порядку стягнення аліментів», суд приходить до висновку, що з відповідача необхідно стягнути аліменти на утримання дочки не менше розміру 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» передбачено, що для дітей віком до 6 років з 01 січня 2018 року прожитковий мінімум становить 1492 грн., з 01 липня 2018 року - 1559 грн.; для дитини віком від 6 до 18 років з 1 грудня 2018 року прожитковий мінімум становить 1860 грн., з 01 липня 2018 року - 1944 грн.

Що ж стосується вимоги позивача про стягнення аліментів на її утримання, то суд приходить до таких висновків.

Відповідно до ч.2 ст.75 СК України, право на утримання (аліменти) має той із подружжя, який є непрацездатним, потребує матеріальної допомоги, за умови, що другий із подружжя може надавати матеріальну допомогу.

Згідно ч.2 ст.84 СК України, дружина, з якою проживає дитина, має право на утримання від чоловіка - батька дитини до досягнення дитиною трьох років.

Право на утримання вагітна дружина, а також дружина, з якою проживає дитина, має незалежно від того, чи вона працює, та незалежно від її матеріального становища, за умови, що чоловік може надавати матеріальну допомогу, відповідно до ч.4 ст.84 СК України.

Таким чином, виходячи з вимог ст.ст.80, 84 СК України, матеріального становища відповідача, який є працездатним, інших осіб на утриманні немає, суд вважає, що відповідач спроможний надавати позивачу матеріальну допомогу до досягнення дочкою сторін трирічного віку в розмірі 250 грн. щомісячно.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову на відповідача.

ОСОБА_1 звільнена від сплати судового збору, відповідно до вимог ст. 5 Закону України "Про судовий збір", а тому судовий збір необхідно стягнути з відповідача за первісним позовом та позивача за зустрічним позовом в дохід держави.

Судові витрати позивача за зустрічним позовом необхідно віднести за його рахунок.

Керуючись ст.ст. 10, 12, 141, 258-259, 263-265, 430 ЦПК України, ст.ст.136, 180-184 СК України, суд,

в и р і ш и в:

Первісний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення аліментів задоволити частково.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання неповнолітньої дочки - ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, у твердій грошовій сумі в розмірі 1 000 (одна тисяча) гривень щомісячно до досягнення нею повноліття.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 аліменти на її утримання до досягнення дочкою - ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, трирічного віку у твердій грошовій сумі в розмірі 250 (двісті п'ятдесят) гривень щомісячно.

Стягнення аліментів розпочати з 26.12.2016 року.

Стягнути з ОСОБА_3 судовий збір в спеціальний фонд Державного бюджету України в сумі 551 (пятсот пятдесят одна) грн. 20 коп.

Рішення суду у межах суми платежу аліментів за один місяць допустити до негайного виконання.

У задоволенні зустрічного позову ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини - відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду Рівненської області протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Відповідно до п.15.5 Перехідних положень ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається через Корецький районний суд Рівненської області.

Повний текст виготовлено та підписано 18 жовтня 2018 року.

Суддя Є.В. Кулик