Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/5862/18
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 жовтня 2018 року

Придніпровський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого: судді Кондрацької Н.М.

при секретарі: Мелещенко О.В.,

розглянувши у судовому засіданні цивільну справу за позовом Черкаської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення збитків зафактичне користування земельною ділянкою, -

в с т а н о в и в:

До Придніпровського районного суду м. Черкаси звернвся позивач з позовом, який обгрунтовує тим, що 22.01.2015 в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно на праві спільної сумісної власності зареєстровано за громадянином ОСОБА_1 право власності на комплекс, який складається із: магазину непродовольчих товарів літ. А-3, А-2, А'-2, загальною площею 311,0 кв.м; гаражу літ. Ж-І, загальною площею 66,7 кв.м; офісу-складу літ. В-І, в, загальною площею 106,0 кв.м; ангару літ. Г-І, загальною площею 350,4 кв.м; гаражу літ. Б-І, загальною площею 160,3 кв.м; огорожі № 1-4; замощення № І; гаражу літ. Д-І, загальною площею 86,3 кв.м; гаражу літ. Е-І, загальною площею 89,4 кв.м, що розтащований за адресою; м. Черкаси, вул. Надпільна (Ільїна), 419. Статтею 12 Земельного кодексу України визначено, що до повноважень міських рад у галузі земельних відносин на території міст належить, зокрема, розпорядження землями територіальних громад. Відповідно до ст. 26 Закону України «Про місцеве еамоврядування в Україні», виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються такі питання, як регулювання земельних відносин. Рішенням Черкаської міської ради від 19.04.2016 № 2-543 «Про надання громадянину ОСОБА_2 земельної ділянки в оренду по вул. Надпільній, 419 (у звязку зі зміною власника нерухомого майна)» затверджено технічну документацію із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) площею 0,3726 га під комплекс нежитлових приміщень по вул. Надпільній, 419, в м. Черкаси та надано відповідачу земельну ділянку загальною площею 0,3726 га (кадастровий номер ;02;039:0010) в оренду на 49 років під комплекс нежитлових будівель за рахунок земель ТОВ «Нікос». На земельну ділянку наявні містобудівні обмеження та обтяження землекористування, повязані із розміщенням частини земельної ділянки в межах червоних ліній, та відповідно до генерального плану міста Черкаси, земельна ділянка належить до території ринку та вулично-дорожньої мережі. За основним цільовим призначенням земельну ділянку віднесено до категорії земель житлової та громадської забудови. Пунктом 4.1. зазначеного рішення Черкаської міської ради, відповідача зобовязано протягом двох місяців укласти з Черкаською міською радою договір оренди землі та здійснити його державну реєстрацію. 11.07.2016 між Черкаською міською радою та громадянином ОСОБА_2 було укладено договір оренди землі терміном на 49 років, який було зареєстровано в Державному реєстрі речових прав від 15.07.2016 за № 15494126. Положенням ч. 1 ст. 124 Земельного кодексу України передбачено, що передача в оренду земельних ділянок, що перебувають у державній або комунальній власності, здійснюється на підставі ріщення відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування шляхом укладення договору оренди земельної ділянки. Статтею 16 Закону України «Про оренду землі» визначено, що договір оренди земельної ділянки із земель комунальної власності укладається на підставі рішення відповідного органу місцевого самоврядування. Відповідно до ст. 125 Земельного Кодексу України право власності на земельну ділянку, а також право постійного користування та право оренди земельної ділянки виникають з моменту державної реєстрації цих прав. Відповідно до ст. 206 Земельного кодексу України використання землі в Україні є платним. Об'єктом плати за землю є земельна ділянка. Статтею 14 Податкового кодексу України визначено, що плата за землю - це загальнодержавний податок, який справляється у формі земельного податку та орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності. Відповідач не є власником і постійним землекористувачем земельної ділянки, а тому не є субєктом плати за землю у формі земельного податку. При цьому, єдина можлива форма здійснення плати за землю для нього як землекористувача - орендна плата (статті 14.1.72, 14.1.73 Податкового кодексу України). Згідно витягу міськрайонного управління у Черкаському районі та м. Черкасах Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області від 05.05.2016 № 31-28-0.5-3838/15-16 нормативно-грошова оцінка земельної ділянки по вул. Надпільній, 419 (кадастровий номер :02:039:0010) складає 6 276 745,08 грн. Річна сума платежу, яка підлягала до сплати відповідачем з урахуванням 3% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки за періоди: - з 22.01.2015 по 31.12.2015 складає 156 705,05 грн.; - з 01.01.2016 по 18.04.2016 складає 63 913,43 грн. Загальна сума збитків за час фактичного користування зазначеною земельною ділянкою відповідачем за період з 22.01.2015 по 18.04.2016 становить 220 618,48 грн. Згідно ч. 2 ст. 152 Земельного кодексу України, власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю і відшкодування завданих збитків. Статтею 156 Земельного кодексу України передбачено, що власникам землі та землекористувачам відшкодовуються збитки, заподіяні внаслідок, зокрема, неодержання доходів за час тимчасового невикористання земельної ділянки. Згідно ст. 157 Земельного кодексу України, відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам здійснюють фізичні та юридичні особи, що їх заподіяли, добровільно або у судовому порядку. Порядок визначення та відшкодування збитків власникам землі і землекористувачам встановлюється Кабінетом Міністрів України. Відповідно до п. З Порядку визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.1993 № -284, відшкодуванню підлягають збитки власників землі та землекористувачів, у тому числі орендарів, включаючи і неодержані доходи, якщо вони обґрунтовані. Статтею 22 Цивільного кодексу України встановлено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Згідно зі ст. 224 Господарського кодексу України, учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов'язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб'єкту, права або законні інтереси якого порушено. Під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов'язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною. З приведених вище норм чинного законодавства вбачається, що для застосування такої міри цивільно-правової відповідальності, як відшкодування збитків, необхідною є наявність всіх чотирьох умов відповідальності, а саме: протиправність поведінки особи; наявність збитків; причинний зв'язок між протиправною поведінкою особи та завданими нею збитками; вина особи, що завдала збитки. При цьому, відсутність вини у завданні збитків має доводити особа, що їх завдала. Протиправність поведінки відповідача полягає у невиконанні останнім свого обов'язку щодо оформлення свого права оренди на спірну земельну ділянку з дня виникнення у нього права власності на нерухоме майно, розташоване на зазначеній земельній ділянці. Збитки, завдані позивачу протиправною поведінкою відповідача, полягають у неодержанні позивачем доходів від орендної плати за користування відповідачем спірною земельною ділянкою, які б позивач одержав би у разі оформлення відповідачем права оренди на цю земельну ділянку за період з 22.01.2015 по 18.04.2016 (до прийняття рішення Черкаської міської ради від 19.04.2016 № 2-543). Причинний зв'язок між протиправною поведінкою відповідача і завданими ним збитками позивачу, полягає у тому, що саме внаслідок вказаної вище протиправної поведінки відповідача, позивач не одержав дохід від орендної плати за землю. З урахуванням даних проведеної перевірки та керуючись Порядком визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.1993 року № 284 «Про Порядок визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам», Комісією для визначення збитків власникам землі та землекористувачам і втрат сільськогосподарського та лісогосподарського виробництва в м. Черкаси, було визначено розмір збитків у вигляді неодержаного Черкаською міською радою доходу за час фактичного користування відповідачем земельною ділянкою без договору оренди за період з 22.01.2015 по 18.04.2016, розмір яких склав 220 618,48 грн. Рішенням виконавчого комітету Черкаської міської ради від 10.04.2018 № 275 затверджено акт про визначення збитків власнику землі від 15.11.2017 № 44-2017. Пунктом 2 даного рішення визначено, що зазначену суму збитків відповідач повинен відшкодувати не пізніше одного місяця після затвердження виконавчим комітетом Черкаської міської ради акту Комісії. Позивачем направлялись письмові звернення до відповідача щодо необхідності укласти договір про відшкодування збитків (неодержаного доходу), підтвердженням чого є листи-претензії від 02.08.2017 № 2951-01-25 та від 11.09.2017 № 3563-01-25 та лист від 08.11.2017 № 4516-01-25, яким додатково повідомляли про проведення засідання комісії з питання визначення розміру збитків, заподіяних власникам землі та землекористувачам. Проте, відповідачем проігноровано всі вимоги та пропозиції позивача. Згідно листа департаменту фінансової політики Черкаської міської ради від 21.05.2018 № 865/18-06 відповідач не вчинив жодних дій щодо укладання договору про відшкодування збитків (неодержаного доходу) та не відшкодував збитки в добровільному порядку, що підтверджується. Із наведених позивачем доводів не вбачається, що у відповідача були об'єктивні перешкоди щодо укладення договору оренду землі з дня виникнення у нього права власності на нерухоме майно, розташоване на зазначеній земельній ділянці, та укладення договору про відшкодування збитків (неодержаного доходу). Шкоду в розмірі 220 618,48 грн. було заподіяно позивачеві внаслідок такої протиправної поведінки відповідача. Таким чином, у даному випадку мають місце (є доведеними) усі чотири елементи складу цивільного правопорушення, необхідні для притягнення відповідача до такої відповідальності, як відшкодування збитків. Отже, вимоги позивача про стягнення збитків з ОСОБА_1 за фактичне користування земельною ділянкою без належного оформлення права користування нею є обґрунтованими та законними. Зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до вимог ст. 526 Цивільного кодексу України. Відповідач не відшкодував в добровільному порядку збитки за фактичне користування земельною ділянкою без належного оформлення права користування нею, що є підставою для звернення до суду. Звертаючись з позовом до суду. Черкаською міською радою чітко зазначено, що предметом спору є стягнення збитків за фактичне користування земельною ділянкою, яка знаходиться за адресою: м. Черкаси, вул. Надпільна, 419. Статтею зо Цивільного процесуального кодексу України визначено, що позови, що виникають з приводу нерухомого майна, пред'являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Згідно з положеннями статті 181 Цивільного кодексу України, до нерухомого майна належать; земельні ділянки, а також об'єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Оскільки земельна ділянка розташована на території Придніпровського району міста Черкаси, то спір підсудний Придніпровському районному суду м. Черкаси. Відповідно до пункту 9 статті 175 Цивільного процесуального кодексу України, попередній орієнтовний розрахунок судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв'язку із розглядом справи: судовий збір за подання позовної заяви немайнового характеру - З 309,28 грн. (1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб). Відповідно до п. 10 ч. З ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України, повідомляю про те, що в провадженні судів України та інших органах, які в межах своєї компетенції вирішують цивільні спори, немає справи зі спору між Черкаською міською радою та громадянином ОСОБА_2 про стягнення збитків за фактичне користування земельною ділянкою по вул. Надпільна, 419 (кадастровий номер :02:039:0010) з того самого предмету та з тих же підстав, а також відсутні рішення вищезазначених органів з такого спору. На підставі вищевикладеного просили стягнути з громадянина ОСОБА_1 на користь міського бюджету м. Черкаси (рахунок № 0002, банк отримувача - ГУДКС України у Черкаській області, отримувач УК у м. Черкаси ЗКПО 38031150, МФО 854018, код платежу 18010900) суму збитків у розмірі 220 618,48 грн. за фактичне користування земельною ділянкою без належного оформлення права користування нею.

В судове засідання представник позивача не з'явилась та надіслала клопотання про розгляд справи за їі відсутності. Проти винесення заочного рішення суду не заперечувала.

Відповідач у судове засідання не зявився, причини неявки не повідомив, відзиву на позовну заяву не надіслав.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши надані суду докази, суд приходить до наступного.

Відповідно до ст. 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об'єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

Суб'єктами права на землі комунальної власності згідно ст. 80 ЗК України, є територіальні громади, які реалізують це право безпосередньо або через органи місцевого самоврядування, незалежно від того, зареєстрована земельна ділянка за територіальною громадою, чи ні.

Статтями 125, 126 Земельного кодексу України передбачено, що право постійного користування та право оренди земельної ділянки виникають з моменту державної реєстрації цих прав. Право оренди земельної ділянки посвідчується договором оренди землі, зареєстрованим відповідно до закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 120 Земельного кодексу України якщо жилий будинок, будівля або споруда розміщені на земельній ділянці, що перебуває у користуванні, то в разі набуття права власності на ці об'єкти до набувача переходить право користування земельною ділянкою, на який вони розміщені, на тих самих умовах і в тому ж обсязі, що були у попереднього землекористувача.

Відповідно до ст. 211 Земельного кодексу України громадяни та юридичні особи несуть цивільну, адміністративну або кримінальну відповідальність відповідно до законодавства за самовільне зайняття земельних ділянок.

Стаття 22 Цивільного кодексу України передбачає, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

В ч.2 ст.152 Земельного кодексу України визначено, що власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов'язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків.

Порядок визначення та відшкодування збитків власникам землі і землекористувачам встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Згідно з пунктом 1 Порядку визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 квітня 1993 року № 284 (далі Порядок) власникам землі та землекористувачам відшкодовуються збитки, заподіяні, зокрема, неодержанням доходів у зв'язку з тимчасовим невикористанням земельних ділянок.

Відповідно до п. 3 Порядку відшкодуванню підлягають збитки власників землі і землекористувачів, у тому числі орендарів, включаючи і неодержані доходи, якщо вони обґрунтовані.

Розміри збитків, у тому числі неодержані доходи згідно п.2 Порядку, визначаються комісіями, створеними Київською та Севастопольською міськими, районними державними адміністраціями, виконавчими комітетами міських (міст обласного значення) рад.

Системний аналіз зазначених норм матеріального права дозволяє зробити висновок, що у випадку неукладення договору оренди, суперфіцію або інших правочинів як правових підстав для користування земельною ділянкою з вини користувача настають правові наслідки, передбачені ст. 157 Земельного кодексу України та Порядком.

Матеріалами справи підтверджується те, що Рішенням виконавчого комітету Черкаської міської ради від 10.04.2018 № 275 затверджено акт про визначення збитків власнику землі від 15.11.2017 № 44-2017. Пунктом 2 даного рішення визначено, що зазначену суму збитків відповідач повинен відшкодувати не пізніше одного місяця після затвердження виконавчим комітетом Черкаської міської ради акту Комісії.

Позивачем направлялись письмові звернення до відповідача щодо необхідності укласти договір про відшкодування збитків (неодержаного доходу), підтвердженням чого є листи-претензії від 02.08.2017 № 2951-01-25 та від 11.09.2017 № 3563-01-25 та лист від 08.11.2017 № 4516-01-25, яким додатково повідомляли про проведення засідання комісії з питання визначення розміру збитків, заподіяних власникам землі та землекористувачам.

Проте, відповідачем проігноровано всі вимоги та пропозиції позивача.

Згідно листа департаменту фінансової політики Черкаської міської ради від

21.05.2018 № 865/18-06 відповідач не вчинив жодних дій щодо укладання договору про відшкодування збитків (неодержаного доходу) та не відшкодував збитки в добровільному порядку.

Сума збитків підтверджується наданим позивачем розрахунком, який не був спростований відповідачем.

Враховуючи встановлені судом обставини, суд вважає вимоги позивача про стягнення з відповідача збитків обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

З огляду на викладене, суд вважає за можливе стягнути з відповідача на користь позивача збитки, заподіяні територіальній громаді внаслідок порушення земельного законодавства у розмірі 220618,48 грн.

Відповідно до ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача також необхідно стягнути судові витрати, які складають з судового збору в сумі 3309,280 грн.

Керуючись ст.ст.10, 12, 81, 141, 258, 259, 263 265 ЦПК України, суд, -

Ухвалив:

Позов Черкаської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення збитків зафактичне користування земельною ділянкою задоволити.

Стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1, прож. ІНФОРМАЦІЯ_1) на користь міського бюджету м. Черкаси (рахунок № 0002, банк отримувача - ГУДКС України у Черкаській області, отримувач УК у м. Черкаси ЗКПО 38031150, МФО 854018, код платежу 18010900) суму збитків у розмірі 220 618,48 грн. за фактичне користування земельною ділянкою без належного оформлення права користування нею.

Стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1, прож. ІНФОРМАЦІЯ_1) суму судових витрат, які позивач поніс при подачі позовної заяви в розмірі 3 309,28 грн. (судовий збір).

Рішення суду може бути оскаржене до апеляційного суду Черкаської області шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду.

Заочне рішення може бути переглянуте Придніпровським районним судом міста Черкаси за письмовою заявою відповідача про перегляд заочного рішення, яка може бути подана до суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Головуючий: ОСОБА_3