КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

Справа № 359/6549/17

провадження № 22-ц/824/2355/2018

12 жовтня 2018 року Київський апеляційний суд у складі судді-доповідача Олійника В.І., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до Бориспільської міської ради Київської області, ОСОБА_3, третя особа: ОСОБА_4, ОСОБА_5, Управління Держгеокадастру у Бориспільському районі Київської області про скасування рішень органу місцевого самоврядування стосовно приватизації земельної ділянки та визнання недійсними державного акту, -

в с т а н о в и в :

Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 25 жовтня 2017 року відкрито провадження у справі.

Не погоджуючись із зазначеною ухвалою, особа, яка не є учасником справи, ОСОБА_6, 05 липня 2018 року подала апеляційну скаргу.

Ухвалою Апеляційного суду Київської області від 23 липня 2018 року відмовлено в прийнятті апеляційної скарги з тих підстав, що апелянт не надав суду доказів того, що відкриваючи провадження у справі, суд першої інстанції вирішив питання про його інтереси, права або обов'язки.

26 вересня 2018 року ОСОБА_6 вдруге подав апеляційну скаргу на ухвали Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 25 жовтня 2017 року про відкриття провадження.

Обґрунтовуючи апеляційну скаргу ОСОБА_6 зазначає, що зазначена справа підсудна Печерському районному суду міста Києва, оскільки була незаконно приватизована рілля, яка підвідомча Київській обласній державній адміністрації, тобто провадження у справі було відкрито з недотриманням правил підсудності. Також зазначає, що він має намір вступити у справу та зазначений позов порушує його інтереси.

Однак, як вбачається з матеріалів справи, судом першої інстанції в ухвалі було вирішено лише питання про відкриття провадження. Вирішення питання про права та обов'язки осіб, інтереси учасників справи, а також осіб, які не брали участі у справі можливо лише постановленням рішення суду.

Згідно з ч. 1 ст. 352 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов'язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Відповідно до п. 8 постанови Пленуму Верховного Суду України від 24 жовтня 2008 року №12 &q?їн;Про судову практику розгляду цивільних справ в апеляційному порядку&q?ни; при поданні апеляційної скарги особою, яка не має передбаченого статтею 292 ЦПК України права на апеляційне оскарження, у тому числі особою, яка не брала участі у справі, про права та обов'язки якої суд першої інстанції питання не вирішував, суддя-доповідач постановляє ухвалу про відмову в прийнятті апеляційної скарги.

Крім того, суд звертає увагу також і на те, що згідно ч.ч.1,2,3 ст.40 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: 1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення; 2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями; 3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; 4) необґрунтоване або штучне об'єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою; 5) укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі. Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Враховуючи, що при зверненні з апеляційною скаргою, апелянтом до апеляційної скарги не було долучено належних доказів того, що суд відкриваючи провадження у справі вирішив питання про його інтереси, права або обов'язки, підстав для прийняття апеляційної скарги немає, а тому доцільно відмовити ОСОБА_6 у її прийнятті.

На підставі викладеного та керуючись ч.ч.1,2,3 ст.44 та ст.352 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

Відмовити в прийнятті апеляційної скарги ОСОБА_6 на ухвалу Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 25 жовтня 2017 року про відкриття провадження у справі.

Матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до Бориспільської міської ради Київської області, ОСОБА_3, третя особа: ОСОБА_4, ОСОБА_5, Управління Держгеокадастру у Бориспільському районі Київської області про скасування рішень органу місцевого самоврядування стосовно приватизації земельної ділянки та визнання недійсними державного акту, повернути до Бориспільського міськрайонного суду Київської області.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя Київського

апеляційного суду В.І. Олійник