УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 жовтня 2018 року суддя Солом'янського районного суду м. Києва Українець В.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про витребування майна, перевіривши виконання вимог статті 185 ЦПК України,

в с т а н о в и в:

У серпні 2018 року ОСОБА_3 та ОСОБА_1 звернулись в суд з позовом до ОСОБА_2 про витребування майна.

Ухвалою судді Солом'янського районного суду м. Києва від 23 серпня 2018 року роз'єднано вимоги позовної заяви ОСОБА_3 та ОСОБА_1 в самостійні провадження.

Після роз'єднання вимог позовної заяви в самостійні провадження екземпляр позовної заяви в зазначеній цивільній справі було передано для реєстрації в автоматизованій системі документообігу суду.

Ухвалою судді Солом'янського районного суду м. Києва від 21 вересня 2018 року позовна заява ОСОБА_1 залишена без руху та надано строк на усунення її недоліків терміном п'ять днів з моменту отримання копії ухвали.

Відповідно до цієї ухвали позовна заява не відповідає вимогам ч. 1 ст. 177 ЦПК України, згідно якої позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

У матеріалах справи міститься позовна заява разом з додатками в одному екземплярі, що позбавляє суд можливості відправити їх сторонам в справі.

Позовна заява також не відповідає вимозі ч. 4 ст. 177 ЦПК України, згідно якої до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

ОСОБА_1 простить суд ухвалити рішення, яким витребувати з володіння відповідача земельну ділянку площею 0,1200 га, що розташована по АДРЕСА_1, кадастровий номер НОМЕР_1 та повернути йому цю земельну ділянку.

Позивач при зверненні до суду сплатив судовий збір у розмірі 1500 гривень. Ціна позову ОСОБА_1 зазначена в розмірі 298000 гривень (вартість двох земельних ділянок), що навіть орієнтовно не відповідає ринковій вартості двох земельних ділянок в м. Києві.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою справляється судовий збір у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ч. 2 ст. 176 ЦПК України якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред'явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Таким чином, відповідно до ставок Закону України «Про судовий збір» ОСОБА_1 необхідно доплатити судовий збір у розмірі 7310 гривень, переплачена сума судового збору буде повернута судом відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи (ч. 2 ст. 176 ЦПК).

Ухвала судді Солом'янського районного суду м. Києва від 21 вересня 2018 року отримана стороною позивача 04 жовтня 2018 року.

Станом на 19 жовтня 2018 року до суду не подано будь-яких заяв чи клопотань про поновлення чи продовження строку для усунення вказаних недоліків.

Згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Вбачається, що вимоги ухвали від 21 вересня 2018 року про залишення заяви без руху позивачем не виконано, для виконання було достатньо часу, наслідки невиконання вимог ухвали були роз'яснені.

З огляду на наведене, позовну заяву необхідно визнати неподаною та повернути позивачу.

Керуючись ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про витребування майна вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз'яснити, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом п'ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: