Справа №305/1050/18
Провадження по справі 2/305/594/18
22.10.2018. Рахівський районний суд Закарпатської області у складі:
головуючої судді Марусяк М.О.
за участю секретаря судового засідання Корадіні А.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Рахів в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-
ОСОБА_1 звернувся в суд із позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
Позовні вимоги мотивує тим, що з відповідачем по справі зареєстрували шлюб 01 березня 2017 року у виконавчому комітеті Перехрестівської сільської ради Виноградівського району Закарпатської області, про що складено відповідний актовий запис №2. Від шлюбу дітей не народилося. Причиною припинення шлюбних відносин стало те, що спільне подружнє життя у них не склалося. Різні характери та погляди на сімейне життя призвели розпаду сім'ї. Між ними повністю відсутнє взаємопорозуміння та взаємоповага одне до одного. Впевнившись в тому, що сім'я розпалася остаточно, відновити її неможливо, просить шлюб укладений між ним та відповідачем - розірвати.
Позивач, ОСОБА_1 в судове засідання не з'явився. У позовній заяві просив розглянути справу без його участі, у зв'язку з неможливістю з'явитися у судове засідання через майновий стан та сімейні обставини. Строк на примирення просив не надавати. На розірванні шлюбу наполягає. Позовні вимоги підтримує у повному обсязі. Просить їх задовольнити.
Відповідач, ОСОБА_2 у судове засідання не з'явилася. Про час, дату та місце розгляду справи була належним чином повідомлена, шляхом опублікування оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України. Про причини своєї неявки суд не повідомила. Відзив на позов не подавала.
Згідно ч.8 ст.178 ЦПК України - у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Враховуючи, що відповідачем у встановлений судом строк відзив не подано, в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд, вважає можливим вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів.
Дослідивши надані позивачем письмові докази, суд, прийшов до наступного висновку.
Судом встановлено, що сторони зареєстрували шлюб 01 березня 2017 року у виконавчому комітеті Перехрестівської сільської ради Виноградівського району Закарпатської області, про що складено відповідний актовий запис №2.
Від шлюбу у сторін дітей не народилося.
Відповідно до ст.112 СК України, суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
В роз'ясненнях Постанови Пленуму Верховного Суду України №11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» зазначено, що проголошена Конституцією України охорона сім'ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з'ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.
Позивач, ОСОБА_1 у позовній заяві зазначив, що миритися з дружиною за будь-яких обставин не бажає. Відповідач, ОСОБА_2 у судові засідання жодного разу не з'явилася. Відзиву на позов не подавала.
Таким чином, враховуючи, що шлюб ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не може бути збережений, оскільки зазначені обставини свідчать про те, що він фактично розпався, спільне життя подружжя і збереження сім'ї стало неможливим, його формальне існування обмежує особисту свободу позивача, порушує його особисті інтереси, що має істотне значення.
Відповідно до ст.113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Відповідач, ОСОБА_2, як особа, яка змінила своє прізвище при реєстрації шлюбу, в судові засідання жодного разу не з'явилася. Заяв про те, яке прізвище вона бажає залишити собі після розірвання шлюбу не подавала. Тому суд не має можливості встановити таке.
В силу вимог ст.115 Сімейного Кодексу України, рішення суду про розірвання шлюбу, після набранням ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення, для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.
Отже, копію рішення суду, після набрання ним законної сили, слід надіслати до Рахівського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Закарпатській області, для виконання.
Питання про відшкодування судових витрат позивачем не ставилося.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 76-81, 89, 141, 263-265, 273, 354, 355, п.15.5 Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України, суд, -
Позов задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, що був зареєстрований, 01 березня 2017 року у виконавчому комітеті Перехрестівської сільської ради Виноградівського району Закарпатської області, про що складено відповідний актовий запис №2 розірвати.
Судові витрати залишити за позивачем.
Відомості щодо учасників справи:
Копію рішення суду, після набрання ним законної сили, надіслати до Рахівського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Закарпатській області, для виконання.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Закарпатського апеляційного суду через Рахівський районний суд Закарпатської області.

Головуюча: М.О. Марусяк