Справа № 189/47/18
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

16.04.2018 року Покровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Пустовар О.С.

при секретарі Комеристій І.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної (немайнової) шкоди, завданої в результаті умисного незаконного знищення майна,-

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача ОСОБА_1 ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної (немайнової) шкоди, завданої в результаті умисного незаконного знищення майна, мотивуючи свої вимоги тим, що ОСОБА_1, відповідно до свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 15.12.2017 року, зареєстрованого в реєстрі за №1549, являється спадкоємцем ОСОБА_4, померлої 04.02.2017 року. Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом від 17.03.2001 року реєстровий №768, ОСОБА_4 являлася власником житлового будинку з господарчими будівлями, який розташований за адресою: смт. Покровське, вул. Карла Лібкнехта, 19-А, Покровський район, Дніпропетровська область. Приблизно у квітні 2015 року сусідом ОСОБА_4 ОСОБА_2 було незаконно знищено частину майна ОСОБА_4, а саме: сарай, відповідно до технічного паспорта на житловий будинок позначений як Б-1 та вбиральню, відповідно до технічного паспорта на житловий будинок позначена як Д1. З даного приводу офіційний опікун ОСОБА_4 ОСОБА_5 зверталась до Покровського РВ ГУМВС України у Дніпропетровській області із заявою про вчинення кримінального правопорушення. За результатами даного звернення встановлено, що у діях відповідача ОСОБА_2 формально містяться ознаки злочину, передбаченого ст. 194 КК України «Умисне пошкодження майна», але для порушення кримінального провадження за ст. 194 КК України сума завданих збитків повинна становити від 250 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, тобто 152250 грн. у звязку з цим було рекомендовано звернутися до Покровського районного суду Дніпропетровської області з метою відшкодування завданих ОСОБА_2 збитків в порядку цивільного судочинства. Завдану ОСОБА_4 шкоду позивач оцінює у 25000 (двадцять пять тисяч) гривень. Крім того, протиправними діями ОСОБА_2 позивачу, як спадкоємцю ОСОБА_4, також була спричинена моральна шкода, яку він оцінює в 20000 грн. Спричинена неправомірними діями відповідача ОСОБА_2 моральна шкода виражається: в моральних та психічних стражданнях, які виникли в звязку з пошкодженням майна ОСОБА_4, яке у звязку з протиправними діями відповідача не у повному обсязі було успадковане ОСОБА_1; в моральних та психічних переживаннях, які виникли в результаті порушення права власності, оскільки позивач у звязку з протиправними діями відповідача не має можливостей користуватися та розпоряджатися пошкодженим майном; в моральних та психічних переживаннях, пов'язаних з вишукуванням додаткового часу та додаткових фізичних і психологічних зусиль для збору та подачі в суд відповідних документів, з метою відшкодування завданої шкоди в порядку цивільного судочинства. Крім того, всі негативні моральні, психічні переживання та негативні емоції незадовільно впливають на стан здоровя всіх людей, в даному разі, на стан здоров'я ОСОБА_4, яка являлася інвалідом першої групи безстроково, а після вчинення відповідачем ОСОБА_2 протиправних дій її стан здоровя значно погіршився, і 04.02.2017 року вона померла. В звязку з чим, представник позивача просить стягнути з ОСОБА_2 завдану ним матеріальну шкоду в сумі 25000 грн. та моральну шкоду в сумі 20000 грн.

Справу розглянуто згідно ч.3 ст.211 ЦПК України у відсутності представника позивача, який надіслав до суду заяву з проханням справу розглянути за його відсутності, позовні вимоги підтримав та просить позов задовольнити.

Справу розглянуто заочно відповідно до ст. 280 ЦПК України у відсутності відповідача, який вдруге не зявився в судове засідання не повідомивши причин неявки. Про час слухання справи в суді був повідомлений належним чином. Представник позивача не заперечує проти винесення заочного рішення.

Розглянувши подані документи і матеріали, зясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Так, судом достовірно встановлено, що відповідно до копії свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 15.12.2017 року (зареєстрованого в реєстрі за №1549, спадкова справа №47/2017) спадкоємцем зазначеного в заповіті майна ОСОБА_4, яка померла 04.02.2017 року, є її онук ОСОБА_1 Спадщина, на яку видане дане свідоцтво складається з житлового будинку з господарчими спорудами, що знаходиться за адресою: смт. Покровське, вул. Орлика Пилипа, 19-А, Покровський район, Дніпропетровська область (а.с.5).

Згідно копії Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №107831484 від 15.12.2017 року ОСОБА_1 є власником житлового будинку (А-1) з господарчими будівлями та спорудами, а саме: сарай Б-1, літня кухня В-1, гараж Г-1, убиральня Д-1, погріб П-1, огорожа, що розташовані за адресою: смт. Покровське, вул. Орлика Пилипа, 19-А, Покровський район, Дніпропетровська область (а.с.6).

Відповідно до акту обстеження матеріально-побутових умов сімї ОСОБА_4 від 27.04.2015 року встановлено факт незаконного знищення частини майна ОСОБА_4, а саме: сараю та вбиральні, що також підтверджується фотознімками, наявними в матеріалах справи (а.с.10, 11-12).

Як вбачається з матеріалів справи, з даного приводу офіційний опікун ОСОБА_4 ОСОБА_5 зверталась до Покровського РВ ГУМВС України у Дніпропетровській області із заявою про вчинення кримінального правопорушення, за результатами розгляду якої встановлено, що у діях відповідача ОСОБА_2 формально містяться ознаки злочину, передбаченого ст. 194 КК України «Умисне пошкодження майна», але для порушення кримінального провадження за ст. 194 КК України сума завданих збитків повинна становити від 250 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, тобто 152250 грн. у звязку з цим було рекомендовано звернутися до Покровського районного суду Дніпропетровської області з метою відшкодування завданих ОСОБА_2 збитків в порядку цивільного судочинства (а.с.13).

Так, відповідно до ч.ч.1-3 ст.22 Цивільного кодексу України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Збитками є:

1) втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки);

2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Таким чином, судом достовірно встановлено, що загальна сума матеріальної шкоди, яка була завдана ОСОБА_1 відповідачем становить 25000 грн.

Крім того, протиправними діями ОСОБА_2 ОСОБА_1, як спадкоємцю ОСОБА_4, також була спричинена моральна шкода, яка виразилася в моральних та психічних стражданнях, які виникли в звязку з пошкодженням майна ОСОБА_4, яке у звязку з протиправними діями відповідача не у повному обсязі було успадковане ОСОБА_1; в моральних та психічних переживаннях, які виникли в результаті порушення права власності, оскільки позивач у звязку з протиправними діями відповідача не має можливостей користуватися та розпоряджатися пошкодженим майном; в моральних та психічних переживаннях, пов'язаних з вишукуванням додаткового часу та додаткових фізичних і психологічних зусиль для збору та подачі в суд відповідних документів, з метою відшкодування завданої шкоди в порядку цивільного судочинства

Згідно ст.23 Цивільного кодексу України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

Моральна шкода полягає:

1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я;

2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів;

3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна;

4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб.

Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування.

Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом.

У п. 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.05.1995 року № 4 Про судову практику у справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди зазначено, що відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою та протиправними діями заподіювача та вини останнього в її заподіянні.

Згідно з п. 9 вищевказаної Постанови, розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин.

У відповідності зі ст.1166 ЦК України майнова шкода, заподіяна неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до ст. 1167 Цивільного кодексу України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини.

Таким чином, виходячи з вищенаведеного, суд вважає встановленим факт спричинення відповідачем ОСОБА_2 матеріальної та моральної шкоди ОСОБА_1, а тому позовні вимоги щодо відшкодування матеріальної шкоди підлягають задоволенню у повному обсязі, а в рахунок відшкодування моральної шкоди суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача 3000 грн.

Керуючись ст.ст. 12,13,76,77,78,81,259, 263,264,265,268 ЦПК України, ст.ст. 22,23, 1166, 1167 ЦК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної (немайнової) шкоди, завданої в результаті умисного незаконного знищення майна задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2, ІПН НОМЕР_1, на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, ІПН НОМЕР_2, матеріальну шкоду у розмірі 25 000 (двадцять пять тисяч) гривень.

Стягнути з ОСОБА_2, ІПН НОМЕР_1, на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, ІПН НОМЕР_2 моральну шкоду у розмірі 3000 (три тисячі) гривень.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до апеляційного суду Дніпропетровської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Відповідно до Розділу VІІІ п.п.15.5 п.15 ч. 1 Перехідних положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до апеляційного суду Дніпропетровської області через Покровський районний суд Дніпропетровської області протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: О.С. Пустовар