Справа № 645/2623/18
Провадження № 2/645/1632/18
ЗАОЧНЕ Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
19 вересня 2018 року м. Харків
Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі :
головуючого судді Шарка О.П
секретаря судових засідань ОСОБА_1
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду у м. Харкові у порядку заочного розгляду цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Житлового кооперативу «КОЛОС» про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування за заповітом,
ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до Житлового кооперативу «КОЛОС», в уточненій редакції якого просить суд визнати за нею право власності на квартиру АДРЕСА_1, загальною площею 32,4 кв.м; житловою площею 18,8 кв.м., у порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка померла 22 квітня 2017 року, актовий запис 5978.
В обґрунтування позову позивач зазначила, що 22 квітня 2017 року померла її тітка ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2. При житті її тітці належала квартира у ЖК «Колос» №39 в будинку 9А по вулиці Танкопія, у м.Харкові. 21 листопада 1990 року її тітка розпорядилася своїм майном, залишивши заповіт на її імя та на імя її брата ОСОБА_4. Після смерті тітки, у встановлений законом строк позивач звернулася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, її брат звернувся з заявою про відмову від прийняття спадщини, була заведена спадкова справа. По закінченню шестимісячного строку, позивач не змогла отримати свідоцтво про прав власності, скільки у неї був відсутній оригінал правовстановлюючого документу на квартиру.
Ухвалою судді про відкриття провадження у справі і прийняття справи до розгляду від 04 червня 2018 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, ухвалено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження, у справі на 09 липня 2018 року об 11 год. 00 хв. призначено підготовче судове засідання у справі. Також, відповідачу визначено пятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву і всіх письмових та електронних доказів (які можливо доставити до суду), висновків експертів і заяв свідків, що підтверджують заперечення проти позову.
Копія даної ухвали суду від 04 червня 2018 року була направлена та отримана учасниками справи.
Позивач надав суду заяву про забезпечення доказів, в якій просив суд витребувати з Дванадцятої Харківської державної нотаріальної контри копію спадкової справи після смерті ОСОБА_3, яка померла 22 квітня 2017 року, актовий запис 5978, яка була задоволена ухвалою суду від 9 липня 2018 року.
Також ухвалою суду від 9 липня 2018 року закрито підготовче засідання. Призначено справу до судового розгляду по суті на 13 вересня 2018 року на 09.15 год. Надано відповідачеві строк до 13 вересня 2018 року, для подачі до суду відзиву на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України.
17 вересня 2018 року на ухвалу суду надійшла копія спадкової справи №608/2017, заведеної після смерті ОСОБА_5, померлої 22 квітня 2017 року
У ході судового розгляду представник позивача позовні вимоги підтримала у повному обсязі, надала суду пояснення, аналогічні викладеним вище, просила їх задовольнити, проти ухвалення заочного рішення не заперечувала.
Представник відповідача у судове засідання не зявився, хоча про час, дату та місце слухання справи повідомлявся у встановленому законом порядку за місцем реєстрації, про що свідчить конверт, який повернувся на адресу суду із зазначенням причини повернення за закінченням терміну зберігання, причини неявки суду не повідомляв, відзив на позовну заяву не надходив, а тому суд за згодою позивача ухвалює рішення при заочному розгляді справи відповідно до вимог ст. 280 ЦПК України.
Відповідно до ч.3 ст.128 ЦПК України судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик.
Згідно ч.5 ст.128 ЦПК України, судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за пять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення завчасно.
Відповідно до ч.4 ст.223 ЦПК Україна, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасним існуванням умов, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України, відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не зявився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Згідно ст.282 ЦПК України, за формою і змістом заочне рішення повинно відповідати вимогам, встановленим статтями 263 і 265 цього Кодексу, і, крім цього, у ньому має бути зазначено строк і порядок подання заяви про його перегляд.
Відповідно до ст.283 ЦПК України, відповідачам, які не зявилися в судове засідання, направляється копія заочного рішення в порядку, передбаченому статтею 272 цього Кодексу.
Суд, вислухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
В ст.ст. 13,41 Конституції України закріплено основні правові принципи регулювання відносин власності, головним із яких є принцип рівного визнання й захисту усіх форм власності. Відповідно до статті 13 Конституції України, власність не повинна використовуватися на шкоду людині і суспільству. У такій редакції конституційна норма не лише покладає на власника обов'язки, а й орієнтовно вказує на його зобов'язання.
У ході судового розгляду встановлено, що ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, належала кооперативна квартира АДРЕСА_1, що підтверджується копією довідки ЖБК «КОЛОС» №31 від 21.11.1995 року, копією довідки КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» від 03.11.2017 року, копією технічного паспорту на квартиру від №38 в житловому будинку 9А, по вул. Танкопія, у м.Харкові.
ОСОБА_3 залишила заповіт, посвідчений 21.11.1990 року старшим Державним нотаріусом Дванадцятої Харківської державної нотаріальної контори ОСОБА_6, яким надала розпорядження, належну їй кооперативну квартиру, що знаходиться у АДРЕСА_2, в житлово-будівельному кооперативі «Колос» з уже повністю виплаченими паєнагромадженнями, заповіла в рівних частинах кожному: ОСОБА_2 та ОСОБА_4.
22 квітня 2017 року ОСОБА_3 померла, про що 22 квітня 2017 року зроблено актовий запис № 5978 (свідоцтво про смерть серія І- ВЛ №591638).
Після смерті ОСОБА_3 - 27 липня 2017 року позивач ОСОБА_2 звернулася до Дванадцятої Харківської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини за заповітом.
Також 27 липня 2017 року ОСОБА_4 звернувся з заявою до Дванадцятої Харківської державної нотаріальної контори про відмову від прийняття спадщини за заповітом та за законом після смерті ОСОБА_3, померлої 27 липня 2017 року.
Постановою державного нотаріуса Дванадцятої Харківської державної нотаріальної контори ОСОБА_7 від 23.11.2017 року ОСОБА_2 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_3, оскільки в матеріалах справи відсутні документи, які підтверджують склад спадщини.
Статтею 319ЦК Українипередбачено,що власникволодіє,користується,розпоряджається своїммайном навласний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.
Зі змісту ст. 328 ЦК України вбачається, що право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.
Згідно ст.ст. 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов»язків (спадщини) від фізичної особи , яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за законом або за заповітом.
Згідно ст.ст. 1220-1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, часом відкриття спадщини є день смерті або день, з якого вона оголошується померлою, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини, право на спадкування мають, зокрема, особи, визначені у заповіті, право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.
Відповідно до вимог ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Згідно ст. 1231 ЦК України Заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.
Статтею 1235 ЦК України передбачено, що Заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин.
Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на день відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини. Згідно ч. 1 ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобовязаний звернутися до нотаріуса за видачею свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.
Згідно ст.ст. 1273, 1274, 1275 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу.
При винесенні рішення суд приймає до уваги правову позицію,яка викладена в п. 23 ч. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № "7 «Про судову практику у справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду.
Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в свій час листом № 24-753/0/4-13 від 16.05.2013 р. «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» розяснив, що за відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
З вищевикладеного суд дійшов висновку, що позивач є єдиним спадкоємцем за заповітом після смерті ОСОБА_3, померлої 22 квітня 2017 року, яка подала заяву про прийняття спадщини. Внаслідок відсутності оригіналів документів на спадкве майно, не має можливості реалізувати своє право на спадщину, а тому суд вважає за необхідне позов задовольнити та визнати право власності на квартиру АДРЕСА_1,
У положеннях ст. 2 ЦПК України зазначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав,свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя,суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.
За таких обставин, позовні вимоги підлягають задоволенню, як підтверджені належними доказами, та такі, що ґрунтуються на нормах чинного законодавства.
На підставі викладеного, керуючись ст.15,16,1216 - 1218, ст. 1261, ст. 1268 - 1270 ЦК України, ст.ст.12, 263, 264-265, 280-282, 284, 287, 288, 289 ЦПК України, п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», суд, -
Позовні вимоги ОСОБА_2 до Житлового кооперативу «КОЛОС» про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування за заповітом- задовольнити.
Визнати за ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, право власності на квартиру АДРЕСА_1, загальною площею 32,4 кв.м; житловою площею 18,8 кв.м., у порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка померла 22 квітня 2017 року, актовий запис 5978.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не зявився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до апеляційного суду Харківської області і.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Головуючий суддя: