АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ЧЕРНІВЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 жовтня 2018 року м. Чернівці

справа № 720/1493/17

Апеляційний суд Чернівецької області у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Яремка В. В.

суддів: Височанської Н.К., Литвинюк І. М.

секретар Герман Я. І.

з участю представників відповідачів ОСОБА_1., ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за позовом ОСОБА_3 до Новоселицького районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Чернівецькій області, Державного підприємства «СЕТАМ», ОСОБА_4, третя особа без самостійних вимог - Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Форінт», про визнання недійсними прилюдних торгів, протоколу проведення електронних торгів, акту про реалізацію предмета іпотеки та свідоцтва про придбання нерухомого майна за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на рішення Новоселицького районного суду Чернівецької області від 22 травня 2018 року (головуючий у суді першої інстанції - суддя Вівчар Г. А.),

встановив:

У жовтні 2017 року ОСОБА_3 звернулась до суду з позовом до Новоселицького районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Чернівецькій області (далі - Новоселицьке РВДВС), Державного підприємства «СЕТАМ», ОСОБА_4, третя особа без самостійних вимог - ПАТ «Райффайзен Банк Аваль», про визнання недійсними прилюдних торгів. У подальшому позовні вимоги було уточнено.

Зазначала, що на виконанні Новоселицького РВДВС знаходився виконавчий лист № 2-145 від 04 лютого 2013 року, виданий Новоселицьким районним судом Чернівецької області про стягнення з неї на користь ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» заборгованості за кредитним договором на суму 928077 грн 19 коп., на підставі якого головним державним виконавцем Григорчуком С.В. 17 липня 2013 року було відкрито виконавче провадження №3888353.

У процесі здійснення виконавчий дій на її майно - нежитлові приміщення, які розташовані по АДРЕСА_1, було накладено арешт.

Посилалася на те, що державним виконавцем її належним чином не було поінформовано про хід виконавчого провадження, про оцінку арештованого майна, яка вочевидь не відповідає дійсній, про проведення Державним підприємством «Сетам» електронних торгів з продажу належного їй нерухомого майна, за результатами проведення яких складено протокол №286747 від 22 вересня 2017 року, згідно якого переможцем торгів став відповідач ОСОБА_4

Просила визнати недійсними: електронні торги за реєстраційним лотом №235643, проведені 22 вересня 2017 року ДП «Сетам» за заявою Новоселицького РВДВС щодо належних їй (ОСОБА_3.) нежитлових приміщень, реєстраційний номер майна: 12207128, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1, за результатами яких нерухоме майно придбане ОСОБА_4; протокол проведення електронних торгів № 286747 з реалізації вказаних нежитлових приміщень від 22 вересня 2017 року; акт про реалізацію предмета іпотеки від 3 жовтня 2017 року, складений заступником начальника Новоселицького районного ВДВС Єфтеньєвим Є.Г.; свідоцтво про придбання нерухомого майна, серія та номер р.№3061, НОМЕР_1, видане 15 листопада 2011 року приватним нотаріусом Новоселицького районного нотаріального округу Чернівецької області Бежан Д.С.

Рішенням Новоселицького районного суду Чернівецької області від 22 травня 2018 року у задоволенні позову відмовлено.

В апеляційній скарзі ОСОБА_3 просить рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Посилається на неповне з'ясування обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду фактичним обставинам справи, неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Зазначає, що суд першої інстанції безпідставно не допитав свідків та відмовив у проведенні судової оціночно-будівельної експертизи нерухомого майна, не звернув уваги на суттєві порушення прав боржника у виконавчому провадженні, а саме: неповідомлення її про наявність виконавчого провадження, невчинення арешту належного їй майна під час виконавчого провадження та ненадіслання на її адресу постанови про опис та арешт нерухомого майна, неповідомлення її про результат оцінки належного їй майна.

У відзиві на апеляційну скаргу Новоселицький РВДВС просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, рішення суду першої інстанції залишити без змін. Стверджує, що позивачка та її представник неодноразово залучалися для проведення виконавчих дій та їм достовірно було відомо про існування виконавчого провадження № 50380841 на виконанні у Новоселицькому РВДВС, в матеріалах справ містяться підтвердження того, що позивачці надсилалася постанова про відкриття виконавчого провадження та повідомлення про результати визначення вартості майна.

У відзиві на апеляційну скаргу ДП «СЕТАМ» зазначає, що позивачка, як на підставу визнання електронних торгів недійсними, посилається на незаконні дії державного виконавця щодо визначення вартості майна боржника у виконавчому провадженні, однак дана обставина не може бути підставою для їх скасування, оскільки вказані дії мають самостійний спосіб та строки оскарження; позивачкою не доведено порушення її прав та законних інтересів під час проведення оспорюваних прилюдних торгів.

На стадії апеляційного розгляду справи до участі у справі залучено правонаступника третьої особи - ТОВ «Фінансова компанія «Форінт».

Апеляційний суд, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив із безпідставності та недоведеності позовних вимог, відсутності підстав для визнання оспорюваних правочинів недійсними з огляду на неналежну оцінку предмета іпотеки.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

У справі встановлено, що 04 лютого 2013 року Новоселицьким районним судом видано виконавчий лист №2-145 про стягнення з ОСОБА_3 та ОСОБА_6 на користь ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» заборгованості за договором кредиту в сумі 928077 грн 19 коп., на виконання якого 03 березня 2016 року постановою державного виконавця Новоселицького РВДВС відкрито виконавче провадження №50380841 (т. 2, а.с. 129-131).

21 квітня 2016 року за актом державного виконавця проведений опис нежитлового приміщення, розташованого по АДРЕСА_1, підписаний представником боржника ОСОБА_8 (т. 2, а.с. 121-122).

15 серпня 2017 року на підставі постанови державного виконавця з метою оцінки майна було залучено суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання ТзОВ «Бюро Полекс» (т. 2, а.с. 90).

21 серпня 2017 року державним виконавцем на адресу зареєстрованого місця проживання позивача було направлено копію висновку ТзОВ «Бюро Полекс» про ринкову вартість майна від 17 серпня 2017 року, який отриманий представником боржника 25 серпня 2017 року, про що свідчить копія рекомендованого повідомлення у ВП №50380841 (т. 2, а.с.80-81).

Оскільки будь-яких заперечень щодо результатів оцінки арештованого майна не надійшло, Новоселицький РВДВС ТТУЮ передав пакет документів по виконавчому провадженню на реалізацію до Чернівецької філії ДП «Сетам», яке призначило електронні торги з реалізації арештованого майна (предмета іпотеки) на 22 вересня 2017 року, початкова ціна продажу майна - 1019900 грн.

Повідомлення про оголошення проведення електронних торгів було розміщено 31 серпня 2017 року в газетах «Молодий Буковинець» та «Ріо Чернівці» (т. 1, а.с. 160-163).

Відповідно до протоколу №286747 проведення електронних торгів від 22 вересня 2017 року переможцем торгів став учасник № 9 ОСОБА_4 з ціновою пропозицією 1400000 грн (т. 2, а.с. 51).

Після складання даного протоколу заступником начальника Новоселицького районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції складений акт про проведені електронні торги з реалізації предмета іпотеки, яке належало ОСОБА_3, на підставі якого приватним нотаріусом Новоселицького районного нотаріального округу Чернівецької області Бежан Д.С. 15 листопада 2017 року видано ОСОБА_4 свідоцтво про право власності на нежитлові приміщення загальною площею 568 кв.м, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 (т. 2, а.с. 47, т. 1, а.с.134).

Порядок реалізації арештованого майна регулюється, зокрема, Законом України «Про виконавче провадження» від 02 червня 2016 року № 1404-VIII (далі - Закон № 1404-VIII) та Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року (далі - Порядок), у редакції, що була чинною на час проведення електронних торгів.

Відповідно до статті 1 Закону № 1404-VIII виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження та примусове виконання рішень інших органів (посадових осіб) - це сукупність дій органів і посадових осіб, визначених у цьому Законі, що спрямовані на примусове виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), які провадяться на підставах, в межах повноважень та у спосіб, визначених цим Законом, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону та інших законів, а також рішеннями, що згідно з цим Законом підлягають примусовому виконанню.

Відповідно до ч. 1 ст. 61 Закону № 1404-VIII реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною.

Реалізація за фіксованою ціною застосовується щодо майна, оціночна вартість якого не перевищує 50 мінімальних розмірів заробітної плати. Реалізація за фіксованою ціною не застосовується до нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден незалежно від вартості такого майна.

Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України (ч. 2 ст. 61).

Відповідно до Порядку електронними торгами є продаж майна за принципом аукціону засобами системи електронних торгів через Веб-сайт, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну.

Враховуючи те, що відчуження майна з електронних торгів належить до угод купівлі - продажу, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, установлених ч.ч. 1-3 та ч.ч. 5, 6 ст. 203 ЦК України, зокрема, у зв'язку з невідповідністю змісту правочину ЦК та іншим актам цивільного законодавства (ч. 1 ст. 215 цього Кодексу).

За змістом ч. 1 ст. 215 ЦК України підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами прилюдних торгів, то підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених саме Порядком.

Таким чином, позивач повинен довести належними та допустимими доказами, що відбулось порушення вимог Порядку при проведенні електронних торгів; ці порушення вплинули на результати торгів та права і законні інтереси позивача порушені.

Доказів на підтвердження доводів про визнання електронних торгів недійсними позивачкою не надано.

Що стосується порушень, допущених державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом № 1404-VIII, до призначення електронних торгів, у тому числі щодо відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, визначення вартості чи оцінки майна тощо (статті 18, 24-27, 32, 33, 55, 57 цього Закону), то такі дії (бездіяльність) державного виконавця підлягають оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом.

Аналіз положень Закону № 1404-VIII свідчить про те, що вони не встановлюють порядку та правил проведення прилюдних торгів, а лише закріплюють, як і ст. 650 ЦК України, такий спосіб реалізації майна як його продаж на прилюдних торгах і відсилають до інших нормативно- правових актів, якими повинен визначатися порядок проведення прилюдних торгів із реалізації арештованого майна.

Відповідно до наведених правових норм державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення прилюдних торгів (у тому числі й оцінку майна), а самі прилюдні торги з реалізації нерухомого майна організовують і проводять спеціалізовані організації, з якими державною виконавчою службою укладається відповідний договір.

Таким чином, дії державного виконавця щодо визначення вартості майна боржника, щодо відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно у виконавчому провадженні є підготовчими діями з метою проведення прилюдних торгів, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів та мають самостійний спосіб та строки оскарження, а відтак не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними, якщо їх не оскаржено та не визнано незаконними в зазначений спосіб.

Така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 24 жовтня 2012 року у справі №6-116цс12.

Вирішуючи спір, суд першої інстанції, належним чином дослідивши та давши оцінку поданим сторонами доказам, дійшов правильного висновку про те, що електронні торги з реалізації арештованого майна були проведені згідно з вимогами Закону № 1404-VIII та Порядку, а стороною позивача не доведено у судовому процесі порушення прав ОСОБА_3 під час проведення оспорюваних прилюдних електронних торгів від 22 вересня 2017 року.

При цьому суд обґрунтовано послався на те, що позивачка знала про проведення виконавчих дій щодо реалізації арештованих нежитлових приміщень, оскільки представник позивачки - ОСОБА_8 була присутня при складанні акту опису та арешту майна від 21 квітня 2016 року, отримала його на зберігання.

Отже, позивачка та її представник не цікавилися ходом виконавчого провадження та не здійснювали жодних дій для попередження реалізації арештованого майна чи участі у його придбанні.

Доводи ОСОБА_3 в апеляційній скарзі про те, що їй було відомо про відкриття виконавчого провадження за № 3888353, а не за № 50380841, колегією суддів не беруться до уваги, оскільки докази на підтвердження наявності виконавчого провадження за № 3888353, на яке посилається апелянт, в матеріалах справи відсутні.

Також в матеріалах виконавчого провадження №50380841 міститься рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, з якого вбачається, що позивачу направлялась копія постанови про відкриття зазначеного виконавчого провадження від 03 березня 2016 року на адресу АДРЕСА_2, яку 08 березня 2016 року було отримано особою, яка діяла в інтересах ОСОБА_3, про що свідчить відмітка на поштовому відправленні «За довіреністю».

Посилання заявника на те, що вказаний підпис на рекомендованому повідомленні не відповідає підпису ОСОБА_8, яка, як стверджує позивач, є єдиним її представником, колегія суддів вважає безпідставними, оскільки вони не підтверджені жодними належними та допустимими доказами.

Твердження ОСОБА_3 про те, що судом першої інстанції не мав братися до уваги звіт ТОВ «Бюро Полекс» про незалежну оцінку майна від 17 серпня 2017 року з тих підстав, що у експертному висновку занижено початкову вартість реалізованого майна, а державним виконавцем та експертом - оцінювачем не проводився огляд належного позивачу майна та договір № 5506, на підставі якого виготовлений даний звіт, не підписаний замовником, є необґрунтованими, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 20 Закону № 1404-VIII для з'ясування та роз'яснення питань, що виникають під час здійснення виконавчого провадження і потребують спеціальних знань, виконавець виносить постанову про залучення експерта або спеціаліста (кількох експертів або спеціалістів), а для проведення оцінки майна - суб'єктів оціночної діяльності - суб'єктів господарювання. Експерт або спеціаліст зобов'язаний надати письмовий висновок, а суб'єкт оціночної діяльності - суб'єкт господарювання - письмовий звіт з питань, що містяться в постанові, протягом 15 робочих днів з дня ознайомлення з постановою виконавця. Цей строк може бути продовжений до 30 робочих днів за погодженням з виконавцем. Експерт несе кримінальну відповідальність за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов'язків під час здійснення виконавчого провадження, надання завідомо неправдивого висновку під час здійснення виконавчого провадження, про що він має бути попереджений виконавцем. Збитки, завдані сторонам внаслідок видачі завідомо неправдивого висновку, підлягають відшкодуванню в порядку, встановленому законом. За недостовірну чи необ'єктивну оцінку майна суб'єкт оціночної діяльності - суб'єкт господарювання несе відповідальність у порядку, встановленому законом, а оцінювач - кримінальну відповідальність, про що він має бути попереджений виконавцем.

Згідно зі ст. 57 Закону № 1404-VIII у разі якщо визначити вартість майна (окремих предметів) складно, виконавець має право залучити суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання для проведення оцінки майна. Виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем. Оскарження в судовому порядку результатів визначення вартості чи оцінки майна не зупиняє передачі майна на реалізацію, крім випадків зупинення передачі майна на реалізацію судом.

Таким чином, у разі незгоди з результатами визначення вартості чи оцінки майна, сторони виконавчого провадження мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення про такі результати.

Як вбачається з матеріалів справи, даний висновок позивачкою не оскаржувався та не скасований, рішення суду про зупинення передачі спірного майна на реалізацію відсутнє.

ОСОБА_3 була ознайомлена та повідомлена належним чином з результатами визначення вартості та оцінки її нерухомого майна, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, наявним в матеріалах виконавчого провадження № 50380841.

Колегія суддів вважає необґрунтованим посилання ОСОБА_3 на наданий нею висновок ПП «ТА-Екперт-Сервіс» № 942/17 від 29 вересня 2017 року, згідно якого ринкова вартість нежитлових приміщень по АДРЕСА_1 станом на 1 лютого 2018 року становить 5744968 грн. Надаючи цей звіт суб'єкт оціночної діяльності - суб'єкт господарювання не призначався для вчинення цих дій у відповідності до вимог ст. 20, ст. 57 Закону № 1404-VIII, не попереджався про кримінальну відповідальність за надання висновку, що містить завідомо неправдиві відомості, що свідчить про те, що вказані результати цього оцінювання не можуть бути враховані, як доказ порушення державним виконавцем процедури здійснення виконавчих дій, що стосуються оцінки арештованого майна.

Щодо доводів апеляційної скарги про те, що видача оспорюваного свідоцтва про придбання майна та реєстрація права власності на нього за відповідачем ОСОБА_4 мали місце за наявності ухвали про забезпечення позову від 03 жовтня 2017 року, якою зобов'язано зупинити реалізацію спірного майна та заборонено передачу майна переможцю електронних торгів, то вони не заслуговують на увагу. Так, встановивши, що прилюдні торги були проведені відповідно до вимог чинного на час їх проведення законодавства, а вимога про скасування свідоцтва є похідною від вимоги про визнання про торгів недійними, підстави для скасування свідоцтва про придбання нерухомого майна відсутні.

Аргументи заявника про незадоволення клопотання про допит свідків та призначення експертизи є безпідставними, оскільки, як встановив суд першої інстанції, з чим погоджується і суд апеляційної інстанції, враховуючи предмет спору та предмет доказування, потреба у допиті зазначених заявником свідків відсутня.

Також ОСОБА_3 ні в суді апеляційної інстанції, ні в суді першої інстанції не вказано, які саме обставини можуть підтвердити вищевказані свідки та яке значення вони мають для вирішення справи.

Також обґрунтованою є відмова суду першої інстанції у задоволенні клопотання про призначення експертизи судової оціночно-будівельної експертизи нерухомого майна, враховуючи те, що метою проведення експертизи, за твердженням заявника, є встановлення конкретної вартості предмета іпотеки на певну дату, що виходить за межі предмету доказування.

Є таким, що не заслуговує на увагу і посилання заявника на те, що стягувач - ПАТ «Райффазен Банк Аваль» звертався до Новоселицького РВДВС із заявою № 140/5/5/535 від 18 вересня 2017 року про повернення виконавчого документа № 2-145 щодо стягнення заборгованості з ОСОБА_3.(т.2, а.с.68), що свідчило про волевиявлення банку повернути вказаний виконавчий лист без виконання, виходячи з наступного.

20 вересня 2017 року на адресу банку РВДВС направив лист №12336 про неможливість виконання звернення стягувача про повернення вищевказаного виконавчого документа у зв'язку з відсутністю повноважень представника банку на підписання такого звернення (т.2, а.с.67)

25 вересня 2017 року на адресу Новоселицького РВДВС надійшла заява представника «Райффазен Банк Аваль» № 140/5/5/556, з якої вбачається, що банк просив залишити без розгляду заяву № 140/5/5/535 (т.2, а.с.61)

В подальшому стягувачем не вчинялися жодні дій щодо повернення виконавчого листа, що свідчить про згоду банку на проведення призначених на той момент прилюдних торгів з реалізації арештованого майна.

Рішення суду першої інстанції містить висновки, що відповідають встановленим на підставі належних доказів обставинам, які мають значення для вирішення справи, та обґрунтування щодо основних доводів сторін по суті позову, що є складовою вимогою частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Отже, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про відмову у задоволенні позовних вимог про визнання недійсними прилюдних торгів, оскільки матеріали справи не містять в собі підтвердження того, що були порушені права і законні інтереси позивачки, яка оспорює результати торгів.

Апеляційна скарга в більшості зводиться до викладу змісту уточнених позовних вимог.

Розглядаючи спір, який виник між сторонами у справі, суд першої інстанції правильно визначився з характером спірних правовідносин та нормами матеріального права, які підлягають застосуванню, повно та всебічно дослідив наявні у справі докази і надав їм належну оцінку, правильно встановив обставини справи, в результаті чого ухвалив законне й обґрунтоване рішення, яке відповідає вимогам матеріального та процесуального права.

На підставі наведеного та керуючись п. 1 ч. 1 ст. 374, ст. ст. 375, 382 ЦПК України, апеляційний суд

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 залишити без задоволення.

Рішення Новоселицького районного суду Чернівецької області від 22 травня 2018 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повної постанови - 17 жовтня 2018 року.

Головуючий В. В. Яремко

Судді: Н.К. Височанська

І. М. Литвинюк