ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
____________________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
03 жовтня 2018 року Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі:
головуючого судді - Ковалевської Л.М.,
за участі секретаря Омельчук С.А.,
розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Фастові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-
в с т а н о в и в:
Позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом посилаючись на те, що з відповідачем спільне життя не склалось через різні характери та погляди на життя, із-за чого в сім'ї часто виникають сварки та непорозуміння, що призвело до втрати почуттів один до одного. Подружні стосунки сторони припинили, спільного господарства не ведуть, примирення не можливе.
Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 14 вересня 2018 року відкрито провадження по справі та призначено до підготовчого судового засідання.
В підготовче судове засідання сторони не з»явились, про день слухання справи повідомлялись судом належним чином, через канцелярію суду подали письмові заяви з проханням розглянути справу в їх відсутність, позивач вимоги позову підтримав, просив їх задовольнити, відповідач позов визнала, згодна на розірвання шлюбу, прізвище просила не змінювати.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Відповідно до частини 3 статті 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.
Суд, вивчивши письмові матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що сторони зареєстрували шлюб 14 серпня 1982 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Фастівського міського управління юстиції Київської області, про що зроблено актовий запис №267, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб Серії I-ОК №253925 (а.с.3).
Від даного шлюбу сторони неповнолітніх дітей не мають.
Частиною третьою статті 105 Сімейного кодексу України визначено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.
Відповідно до частини другої статті 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Як вбачається з позовної заяви, сторони не підтримують шлюбних відносин, примирення не бажають, заперечують проти подальшого збереження шлюбу.
Суд дійшов висновку, що шлюб між сторонами носить формальний характер, збереження їх сім'ї є неможливим, подальше спільне життя подружжя буде суперечити їхнім інтересам, а тому є усі підстави для розірвання шлюбу та задоволення позову.
Згідно частиною другою статті 114 Сімейного кодексу України, у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Відповідно до статті 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Відповідач просила залишити їй шлюбне прізвище «Скурська».
Керуючись ст.ст. 4, 12, 81, 200, 235, 263, 265, 268 ЦПК України, ст. 56, 110, 112,113 Сімейного Кодексу України,суд,-
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Шлюб зареєстрований 14 серпня 1982 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Фастівського міського управління юстиції Київської області, актовий запис №267, між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2 - розірвати.
Відповідачу після розірвання шлюбу залишити прізвище «Скурська».
Шлюб вважати розірваним з моменту набрання рішенням суду законної сили.
Рішення суду після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Рішення суду може бути оскаржено до Апеляційного суду Київської області шляхом подачі апеляційної скарги через Фастівський міськрайонний суд Київської області за правилами, встановленими в ст.ст. 354-356 ЦПК України відповідно, з урахуванням положень п. 15.5 ч. 1 розд. ХIIІ «Перехідні положення» цього Кодексу.

Суддя Л.М.Ковалевська