Провадження № 2/752/4855/18
РІШЕННЯ

Іменем України

26.10.2018 року Голосіївський суд м. Києва

в складі головуючого судді Чередніченко Н.П.

з участю секретаря судового засідання Шевчук М.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 через свого представника адвоката ОСОБА_4 пред'явила до суду позов до відповідачів ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання їх такими, що втратили право на користування житловим приміщенням, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1. В обґрунтування позову вказано, що позивач є власницею вказаної квартири на підставі договору купівлі-продажу. Відповідачі зареєстровані у вказаній квартирі, родичами їй не являються та фактично в квартирі не проживають, не приймачи участі в утриманні житла, а тому позивач просила суд визнати відповідачів такими, що втратили право на користування зазначеним житловим приміщенням.

Представник позивача в судове засідання не з»явився. Суду подав письмову заяву про розгляд справи без його участі. Просив позов задовольнити з викладених в ньому підстав, проти заочного розгляду справи не заперечував.

Відповідачі, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце розгляду справи, до суду не з'явились, не повідомивши про причини неявки. Відзиву на позовну заяву не подавали.

Враховуючи викладене, суд вважає за можливе розглянути справу без участі сторін на підставі доказів, які містяться в матеріалах справи, а також суд ухвалив про заочний розгляд справи.

Суд, дослідивши та оцінивши зібрані у справі докази, вважає, що позов підлягає задоволенню за наступних підстав.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 є власницею АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі-продажу квартири від 27.02.2018 року (а.с.9-11).

Відповідно до витягу з Реєстру територіальної громади міста Києва, станом на 16.05.2018 року у АДРЕСА_1 зареєстровані ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.8).

Відповідачі не є родичами позивача, та в квартирі, яка на праві власності належить позивачу, - не проживають та доказів зворотному з їх боку суду надано не було.

Відповідно до ст. 129 Житлового Кодексу Української РСР, на підставі рішення про надання жилої площі в гуртожитку адміністрація підприємства, установи, організації, орган місцевого самоврядування видає громадянинові спеціальний ордер, який є єдиною підставою для вселення на надану жилу площу в гуртожитку.

Статтею 64 Житлового Кодексу Української РСР визначено, що до членів сім'ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім'ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. Якщо особи, зазначені в частині другій цієї статті, перестали бути членами сім'ї наймача, але продовжують проживати в займаному жилому приміщенні, вони мають такі ж права і обов'язки, як наймач та члени його сім'ї.

Відповідно до ст. 71 Житлового Кодексу Української РСР при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім'ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців. Якщо наймач або члени його сім'ї були відсутні з поважних причин понад шість місяців, цей строк за заявою відсутнього може бути продовжено наймодавцем, а в разі спору - судом.

Згідно із ст. 72 Житлового Кодексу Української РСР визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місце проживання в Україні», зняття з реєстрації місця проживання здійснюється на підставі, зокрема, судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою.

Судом не здобуто жодних доказів про поважність причин непроживання відповідачів у житловому приміщенні, а також доказів на спростування обґрунтувань позову з боку відповідачів суду надано не було.

Враховуючи викладене, а також приймаючи до уваги те, що судом встановлено, що відповідачі відсутні у житловому приміщенні понад шість без поважних на це причин, суд вважає, що в силу ст. 72 ЖК Української РСР, позов є обґрунтованим та законним, в зв»язку з чим підлягає задоволенню в повному обсязі.

Крім цього, відповідно до ст. 141 ЦПК України, із відповідачів на користь позивача слід стягнути судовий збір по 704,80 грн. з кожного.

На підставі наведеного, відповідно до ст. ст. 64, 71, 72, 129 Житлового Кодексу Української РСР, керуючись ст. ст. 89, 141, 263, 264, 265, 273, 281-284, 288, 289, ст. 354, ст. 355 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням, - задовольнити.

Визнати ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт НОМЕР_2) та ОСОБА_3 (ІНФОРМАЦІЯ_2, паспорт НОМЕР_3), - такими, що втратили право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1

Стягнути із ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт НОМЕР_2), - на користь ОСОБА_1 (ідентифікаційний код НОМЕР_1, адреса: АДРЕСА_2), - судовий збір в сумі 704 (сімсот чотири) грн. 80 коп.

Стягнути із ОСОБА_3 (ІНФОРМАЦІЯ_2, паспорт НОМЕР_3), - на користь ОСОБА_1 (ідентифікаційний код НОМЕР_1, адреса: АДРЕСА_2), - судовий збір в сумі 704 (сімсот чотири) грн. 80 коп.

Заочне рішення може бути переглянуте Голосіївським районним судом м. Києва за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду позивачем подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду через Голосіївський районний суд м. Києва.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Головуючий Н.П. Чередніченко