Справа № 274/4970/18 Провадження № 2/0274/2384/18
Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області
11.10.18 р.м. Бердичів
Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Корбут В.В. (далі Суд), за участю секретаря судового засідання Жмурко В.І.,
розглянувши цивільну справу за позовомОСОБА_1
доСеменівської об'єднаної територіальної громади Бердичівського району Житомирської області, представником якої є ОСОБА_2,
провизначення додаткового строку для прийняття спадщини,
У вересні 2018 р. ОСОБА_1 звернувся з вказаним позовом, у якому просить визначити йому додатковий строк два місяці, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3, яка померла 24.12.2017 р., посилаючись на те, що йому нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_3 у зв'язку з пропуском строку, встановленого законодавством України для подання заяви про прийняття спадщини, цей строк він пропустив з поважних причин, оскільки не знав про існування заповіту та наявність спадкового майна.
Семенівська об'єднана територіальна громада Бердичівського району Житомирської області позов визнала, про що зазначено у її заяві від 11.10.2018 р. (а. с. 22).
Судом з'ясовано, що ОСОБА_3 померла 24.12.2017 р., що підтверджується свідоцтвом про смерть серії І-ТП № 323177 від 27.12.2017 р. (а. с. 9).
Відповідно до заповіту від 29.07.2017 р. ОСОБА_3 належні їй земельні ділянки площею 3,9581 га та 3,1986 га, розташовані на території Красівської сільської ради Бердичівського району Житомирської області, заповіла ОСОБА_1 (а. с. 11).
Таким чином, зважаючи на зміст статей 1216 1218, 1222 та 1223 Цивільного кодексу України, ОСОБА_1 щодо цих земельних ділянок є спадкоємцем ОСОБА_3 за заповітом.
Постановою від 07.09.2018 р. № 1549/02-31 державного нотаріуса Бердичівської державної нотаріальної контори Житомирської області ОСОБА_4 про відмову у вчиненні нотаріальної дії ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на спадкове майно, що складається з земельної ділянки площею 3,1986 га, розташованої на території Красівської сільської ради Бердичівського району Житомирської області, після смерті ОСОБА_3, у зв'язку з тим, що ОСОБА_1 пропустив строк, встановлений законодавством України для прийняття спадщини (а. с. 12).
Згідно з частинами першою та другою статті 1269 Цивільного кодексу України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.
Частиною першою статті 1270 Цивільного кодексу України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Частинами першою та другою статті 1220 Цивільного кодексу України встановлено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).
Таким чином ОСОБА_1 як такий, що на час відкриття спадщини постійно з ОСОБА_3 не проживав (що підтверджується відміткою про реєстрацію місця проживання на 11-й сторінці паспорта ОСОБА_1 та довідкою від 03.07.2018 р. № 195 в.о. старости Красівського старостинського округу Бердичівського району Житомирської області, а. с. 7, 10), для прийняття спадщини повинен був подати нотаріусу або уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву, заяву про прийняття спадщини протягом шести місяців з дня смерті ОСОБА_3 (24.12.2017 р.), тобто до 24.06.2018 р., проте не зробив цього, що випливає зі змісту його позовної заяви та постанови від 07.09.2018 р. № 1549/02-31 державного нотаріуса Бердичівської державної нотаріальної контори Житомирської області ОСОБА_4 про відмову у вчиненні нотаріальної дії.
Частинами першою та другою статті 1272 Цивільного кодексу України визначено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини.
Між тим, ОСОБА_1, будучи спадкоємцем, який пропустив строк для прийняття спадщини, позбавлений можливості за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, у зв'язку з відсутністю таких спадкоємців, яка підтверджується постановою від 07.09.2018 р. № 1549/02-31 державного нотаріуса Бердичівської державної нотаріальної контори Житомирської області ОСОБА_4 про відмову у вчиненні нотаріальної дії та витягом від 07.07.2018 р. про реєстрацію в Спадковому реєстрі.
Відповідно до частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
З пункту 24 постанови Пленуму Верховного Суд України від 30.05.2008 р. № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" випливає, що при вирішенні питання про продовження строку для прийняття спадщини суд має дослідити поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, при цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Як вбачається зі змісту позовної заяви та доданих до неї документів, ОСОБА_1 пропустив строк, встановлений статтею 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини, у зв'язку з тим, що не знав про існування заповіту та наявність спадкового майна.
Суд зазначає, що незнання про існування заповіту та наявність спадкового майна, на що посилається ОСОБА_1 як підстави позову, не перешкоджало йому у встановлений статтею 1270 Цивільного кодексу України строк вчинити дії з прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3, а відтак невчинення ним цих дій не пов'язано з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами, тобто причини, з яких він не вчинив ці дії, не є поважними.
Разом з тим, оскільки, як зазначалось вище, інші спадкоємці ОСОБА_3, які прийняли спадщину, відсутні, а Семенівська об'єднана територіальна громада Бердичівського району Житомирської області позов визнала, Суд вважає, що визначення ОСОБА_1 додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 відповідатиме таким загальним засадам цивільного законодавства як справедливість, добросовісність та розумність (пункт 6 частини першої статті 3 Цивільного кодексу України).
Враховуючи викладене, Суд приходить до висновку, що позов ОСОБА_1 підлягає задоволенню.
Керуючись статтями 200, 258, 259, 263 265 Цивільного процесуального кодексу України,
1. Позов ОСОБА_1 задовольнити.
2. Визначити ОСОБА_1 (народився 12.08.1951 р., проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1, РНОКПП НОМЕР_1) додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3, яка померла 24.12.2017 р., два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення суду, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення у письмовій формі до Житомирського апеляційного суду області через Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя В.В. Корбут