Справа 279/2870/18

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 жовтня 2018 року місто Коростень

Коростенський міськрайонний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді Коваленко В.П.

при секретарі Комаровій О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду справу за позовом ОСОБА_1 , яка діє в інтнресах ОСОБА_2 до Територіальної громади в особі виконавчого комітету Білошицівської сільської ради ради про визнання права власності на спадкове майно, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , яка діє в інтнресах ОСОБА_2 звернулася до суду із зазначеним позовом, в якому просить визнати за нею право власності на спадкове майно - земельну ділянку розміром 2.22 га , що розташована на території Білошицівської ( до перейменування Щорсівської) сільської ради Коростенського району Житомирської області.

В підтвердження своїх вимог посилаються на те, що 24 листопада 2001 року померла мати позивачки ОСОБА_3. Вона фактично прийняла спадщину та вступила у володіння спадковим майном. В подальшому ОСОБА_2 стало відомо, що її матері ОСОБА_3 належить земельна ділянка розміром 2.22 га , що розташована на території Білошицівської ( до перейменування Щорсівської) сільської ради Коростенського району Житомирської області, цільове призначення якої для ведення товарного сільського господарства. Позивачка ОСОБА_2 звернулась до Коростенської районної державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, однак, їй було відмовлено, так як Державний акт на право власності на земельну ділянку виданий Коростенською районною державною адміністрацією на ім"я ОСОБА_3 01 вересня 2004 року, тобто після її смерті.

В судове засідання позивачка не зявилась. Представник позивача ОСОБА_1 надала заяву про слухання справи у її відсутність, позовні вимоги підтримує, просить їх задовольнити. Представник відповідача - Білошицівської сільської ради в судове засідання не зявився, надіслав заяву, в якій просить розглянути справу без його участі, прпоти задоволення позовних вимог не заперечує. А тому суд вважає за можливе розглядати справу на підставі наявних матеріалів та без фіксації технічними засобами.

За правилами ст. 200ч.3 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Суд задовольняє позовні вимоги , виходячи з таких підстав.

Як встановлено судом позивачка ОСОБА_2 є рідною донькою померлої ОСОБА_3, що стверджується свідоцтвом про народження та свідоцтвом про одруження( а.с.6,7 ).

24 листопада 2001 року в селі Щорсівка, Коростенського району, Житомирської області у віці 89 років померла мати позивачки - ОСОБА_3, про що Виконавчим комітетом Щорсівської сільської ради, Коростенського району, Житомирської області зроблено запис за №13 в Книзі реєстрації актів про смерть.

Спадкодавцю ОСОБА_3 належала земельна ділянка площею 2,22 га згідно виданого 01.09.2004 року Коростенською районною адміністрацією державного акта серії ЖТ №139290. Оскільки спадкодавець померла 24.11.2001 року, а Державний акт на її ім'я було видано 01.09.2004 року, тобто після її смерті, тому нотаріус відмовила позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину на вказану земельну ділянку, мотивуючи тим, що право власності на неї було зареєстровано за власником після її смерті.

Статтею 549 ЦК УРСР (в редакції 1963 року) визначається, що спадкоємець прийняв спадщину, якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном.

За правилами ч.1 ст.328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Однією з таких підстав є спадкування майна, в тому числі за законом відповідно до статті 1258 ЦК України.

Позивачка прийняла спадщину після смерті її матері в силу ст. 549 ЦК УРСР 1963 року (чинного на час відкриття спадщини), що стверджується довідкою Білошицівської сільської ради від 04.05.2018 року № 173/02-26 ( а.с14).

ОСОБА_2 звернулась до Коростенської районної державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, проте, нотаріус обґрунтовано відмовляє позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину на земельну ділянку, оскільки Державний акт на право власності на земельну ділянку виданий на ім,я спадкодавця вже після її смерті ( а.с. 10).

Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 16.04.2004 року № 7 « Про практику застосування судами земельного законодавства при розгляді цивільних справ» член колективного сільськогосподарського підприємства, включений до списку, що додається до державного акта на право колективної власності на землю, набуває права на земельну частку (пай) з дня видачі цього акта і в разі його смерті успадкування права на земельний пай здійснюється за нормами ЦК, у тому числі й у випадку, коли з різних причин ця особа не отримала сертифікат на право на земельну частку (пай).

Відповідно до ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 247,259,263-265,268 ЦПК України, ст. 549 ЦК України ( в редакції 1963 року), ст.ст. 1218, 1261, 1268 ЦК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги задовольнити .

Визнати за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1, яка зареєстрована та проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, право власності на земельну ділянку , розміром 2.22 га , відповідно до Державного акту про право власності на земельну ділянку серії ЖТ № 139290 від 01 вересня 2004 року , в порядку спадкування за законом після смерті матері - ОСОБА_3, яка померла 24.11.2001 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи,якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення,якщо його не скасовано,набирає законної сили після повернення апеляційної скарги ,відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до п.п.15.5 пункту 15 розділу Х111 "Перехідні положення" ЦПК до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, рішення суду може бути оскаржене до апеляційного суду Житомирської області шляхом подання через Коростенський міськрайонний суд Житомирської області апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

Суддя Коростенського

міськрайонного суду ОСОБА_4