Справа № 396/1868/18
Провадження № 2/396/755/18
РІШЕННЯ

Іменем України

06.11.2018 року Новоукраїнський районний суд Кіровоградської області у складі:

головуючого судді: Гарбуз Ольга Анатоліївна

за участю секретаря судового засідання: Пономаренко Р.В.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м.Новоукраїнка Кіровоградської області цивільну справу№ 396/1868/18 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, посилаючись на те, що 22 серпня 2015 року уклала шлюб з відповідачем по справі, який зареєстровано у виконавчому комітеті Миколаївської сільської ради Кіровоградського району Кіровоградської області. Від шлюбу мають малолітнього сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Спільне життя між сторонами не склалося через різні погляди на життя та різні характери, що призвело до припинення шлюбних відносин. На даний час їх шлюб носить лише формальний характер, тому позивач звернулась з даним позовом до суду та просить розірвати шлюб між нею та відповідачем.

Ухвалою Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області від 10.10.2018 року провадження у зазначеній справі було відкрито, та справу призначено до розгляду в підготовчому засіданні на 06.11.2018 року.

Позивач в підготовче судове засідання не зявилась, надіслала до суду заяву про розгляд справи у її відсутність. Позовні вимоги підтримує та просить задовольнити. Після розірвання шлюбу просить залишити шлюбне прізвище "Соколенко-Смаровоз".

Відповідач в підготовче судове засідання не зявився. До суду подав заяву про розгляд справи без його участі. З позовними вимогами погодився, проти розірвання шлюбу не заперечував.

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі, якщо відповідно до положень Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснюється.

У звязку з чим, на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін на підставі наявних у справі доказів, без фіксації судового процесу.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню так, як в судовому засіданні встановлено наступні обставини.

Судом встановлено, що правовідносини, які склалися між сторонами стосуються припинення шлюбу та мають регулюватися положеннями глави 11 Сімейного кодексу України.

Відповідно до положень ст.ст. 104, 105 СК України шлюб може бути припинений шляхом його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу і що має місце у даному випадку.

Відповідно до свідоцтва про шлюб Серії I-ОЛ № 089421, виданого 22 серпня 2015 року, виконавчим комітетом Миколаївської сільської ради Кіровоградського району Кіровоградської області, між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 22 серпня 2015 року було зареєстровано шлюб, актовий запис № 7. Після реєстрації шлюбу прізвище позивача змінено на «Соколенко-Смаровоз» (а.с. 13).

Шлюб укладено сторонами вперше.

Від шлюбу сторони по справі мають малолітнього сина ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується свідоцтвом про народження (а.с.14).

Подружнє життя у сторін по справі не склалося, через відсутність взаєморозуміння та протилежні погляди на сімейні відносини та сімейні обовязки, що в кінцевому результаті призвело від припинення шлюбних відносин. Примирення між сторонами неможливе.

Відповідно до ст. 112 Сімейного Кодексу України суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність неповнолітньої дитини та інші обставини життя подружжя.

Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 11 від 27.12.2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» проголошена Конституцією України охорона сім'ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішення позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з'ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Передбачене ч. 1 ст. 111 Сімейного Кодексу України вжиття судом заходів щодо примирення подружжя застосовується у випадку відсутності згоди одного з них на розірвання шлюбу за ініціативою однієї зі сторін або суду у формі відкладення розгляду справи слуханням та надання сторонам строку на примирення. Згідно ч.3 статті 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Підстав для вжиття заходів щодо примирення подружжя, як того вимагають положення ст.111 СК України, суд не вбачає.

Відповідно до ст.112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного.

Шлюб грунтується на вільній згоді жінки та чоловіка а тому, враховуючи обставини справи, суд дійшов висновку, що шлюб між сторонами існує формально, подальше спільне проживання і збереження сімї стали неможливими.

Оцінючи за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні кожного отриманого у справі доказу зокрема на належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, що існування шлюбних відносин між сторонами спору суперечить їх інтересам і що має істотне значення та є самостійною підставою для задоволення позову.

Відповідно до положень ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Відповідно до положень ст. 235 СК України у рішенні суду про розірвання шлюбу зазначається про вибір прізвища тим з подружжя, який змінив прізвище під час державної реєстрації шлюбу, що розривається. Позивач виявила бажання після розірвання шлюбу залишити шлюбне прізвище "Соколенко-Смаровоз".

Крім того, відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача, підлягає стягненню судовий збір по справі в розмірі 704,80 грн.

Керуючись ст. 110-113 Сімейного кодексу України, ст.ст. 141, 263-265 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги задовольнити повністю.

Розірвати шлюб укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 22 серпня 2015 року, який зареєстровано виконавчим комітетом Миколаївської сільської ради Кіровоградського району Кіровоградської області, актовий запис № 7.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, який проживає: ІНФОРМАЦІЯ_3, на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4, ідентифікаційний номер НОМЕР_2, яка проживає: ІНФОРМАЦІЯ_5, судовий збір в розмірі 704 (сімсот чотири) грн. 80 коп.

Після розірвання шлюбу залишити позивачці її шлюбне прізвище «Соколенко-Смаровоз».

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. Апеляційна скарга може бути подана до Кропивницького апеляційного суду або через Новоукраїнський районний суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасники справи, які не були присутні в судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії рішення.

Головуючий: О. А. Гарбуз