УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" жовтня 2018 р. Суддя Київського районного суду м. Харкова Сенаторов В.М., розглянувши позовну заяву ПАТ "Укрсоцбанк" до ОСОБА_1, Товариства з обмеженою відповідальністю "Харківський бізнес центр", як правонаступник Закритого акціонерного товариства "Харківська ремонтно-будівельна компанія", третя особа: Новобаварський відділ Харківської місцевої прокуратури №2" про звільнення майна з-під арешту,-

ВСТАНОВИВ:

03.09.2018 до Київського районного суду м. Харкова надійшла позовна заява представника ПАТ "Укрсоцбанк", у якій позивач просить звільнити з-під арешту нежитлову будівлю літ. "Б-2", загальною площею 208,4 кв.м., що знаходиться за адресою: м. Харків, Театральний майдан, буд. 4, що накладений ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова по справі №639/4262/18 від 09.08.2018 (номер запису про обтяження 27502556).

Відповідно до ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до п. 1 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03.06.2016 № 5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» у порядку цивільного судочинства захист майнових прав здійснюється у позовному провадженні, а також у спосіб оскарження рішення, дії або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби. Спори про право цивільне, пов'язані з належністю майна, на яке накладено арешт, відповідно до положень Цивільного процесуального кодексу України розглядаються в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства.

За наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов'язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 Кримінального процесуального кодексу України (далі-КПК), до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.

Таким чином, з позовом про скасування чи зняття арешту, накладеного в порядку здійснення кримінального провадження, може звернутися особа, яка є власником цього майна (право власності якої зареєстроване в передбаченому законом порядку), є учасником кримінального провадження. Інші особи, які не є учасниками кримінального провадження та вважають себе власниками (володільцями) арештованого майна, права яких документально не підтверджені, можуть звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних чи оспорюваних прав власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначені особи, як і титульний власник майна, мають право на звернення з клопотанням про скасування арешту в порядку, передбаченому положеннями Кримінального процесуального кодексу України.

Згідно відомостей з Єдиного державного реєстру судових рішень ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 09.08.2018 накладено арешт на нежитлову будівлю літ. "Б-2", загальною площею 208,4 кв.м., що знаходиться за адресою: м. Харків, Театральний майдан, буд. 4, у кримінальному провадженні №0000223, внесеного до ЄРДР 07.08.2018.

Поряд з тим, у матеріалах справи відсутні відомості про те, на якій стадії перебуває кримінальне провадження, а також з урахуванням того, що питання про скасування арешту накладеного у процесі досудового слідства, доцільність та підставність якого може бути з'ясована лише у межах розгляду кримінального провадження, у суду відсутні правові підстави для вирішення позову у порядку ЦПК України.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в судах в порядку цивільного судочинства.

З огляду на викладене, приходжу до висновку, що у відкритті провадження у справі слід відмовити та розяснити позивачу право на звернення до суду в порядку передбаченому статтями 174, 539 Кримінального процесуального кодексу України.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 7 ЗУ «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі відмови у відкритті провадження у справі в суді першої інстанції.

Таким чином, судовий збір підлягає поверненню.

Керуючись ст.ст. 186, 258-261, 353-354 ЦПК України, ст. 7 Зfrjye України «Про судовий збір», суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У відкритті провадження у справі за позовом ПАТ "Укрсоцбанк" до ОСОБА_1, Товариства з обмеженою відповідальністю "Харківський бізнес центр", як правонаступник Закритого акціонерного товариства "Харківська ремонтно-будівельна компанія", третя особа: Новобаварський відділ Харківської місцевої прокуратури №2" про звільнення майна з-під арешту - відмовити.

Роз'яснити позивачу право на звернення з такими вимогами в порядку, передбаченому положеннями Кримінального процесуального кодексу України.

Зобов'язати Управління Державної казначейської служби України у Київському районі м. Харкова повернути юридичній особі Публічному акціонерному товариству "Укрсоцбанк" (юридична адреса: 03150, м. Київ, вул. Ковпака, 29, МФО 300023, ), сплачені кошти судовій збір з Державного бюджету у розмірі 1762 (одну тисячу сімсот шістдесят дві) гривні 00 копійок, який був сплачений згідно з платіжним дорученням № від 23.08.2018, з наступних реквізитів: б/р 0004, одержувач УК у Київському районі м. Харкова, , банк отримувача Казначейство України (ЕАП), МФО банку одержувача 899998, код бюджетної класифікації 22030101.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання (складення) суддею.

На ухвалу може бути подано апеляційна скарга до Апеляційного суду Харківської області через Київський районний суд м. Харкова протягом п'ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення (ухвали).

Суддя -