Справа № 697/939/18
№ пров. 2/697/480/2018
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.10.2018 р. м. Канів

Канівський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді - Льон О.М.

за участю секретаря с/з - ОСОБА_1

представника позивача - ОСОБА_2

відповідача - ОСОБА_3

представника відповідача ОСОБА_4

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції у м. Канів, Черкаської області клопотання представника відповідача про закриття провадження у справі за позовом Державної архітектурно-будівельної інспекції України до ОСОБА_3 про знесення самочинного будівництва,

ВСТАНОВИВ :

У провадженні Канівського міськрайонного суду перебуває справа за позовом Державної архітектурно-будівельної інспекції України до ОСОБА_3 про знесення самочинного будівництва. Просить суд зобовязати ОСОБА_3 за власний рахунок знести обєкт самовільного будівництва гараж, що знаходиться за адресою: вул. Леніна, між будинками №№32 та 30 в м. Канів.

У судовому засіданні відповідач ОСОБА_3 та його представник ОСОБА_4 заявили клопотання про закриття провадження у справі, вважає, що даний спір є публічно-правовим, оскільки відповідно до п. 3 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабіну Міністрів України від 09 липня 2014 року № 294 (в редакції від 09.07.2014) основним завданням Держархбудінспекції є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, зокрема здійснення в межах повноважень, визначених законом, державного архітектурно-будівельного контролю за дотриманням замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Просять суд клопотання про закриття провадження у справі задовольнити.

У судовому засіданні представник позивача - ОСОБА_2, яка діє а підставі довіреності від 07.03.2018 (а.с.21) вирішення даного клопотання віднесла на розсуд суду.

Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши письмові матеріали справи, суд прийшов до наступних висновків.

Згідно з ч.1 ст.19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

При цьому, визначальним критерієм для віднесення справи до справ адміністративної юрисдикції є наявність у спірних правовідносинах субєкта владних повноважень та виконання ним владних управлінських функцій.

За змістом п.7 ч.1 ст.4 КАС України субєктом владних повноважень є орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший субєкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

У відповідності до ч.1 ст.10 Закону України «Про архітектурну діяльність» для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Відповідно до ч.3 ст.6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать: 1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; 2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад. Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

В свою чергу, Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-премєр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, згідно з Положенням про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженим Кабінетом Міністрів України від 09 липня 2014 року №294.

Вищевказані норми вказують на те, що Державна архітектурно-будівельна інспекція України є субєктом владних повноважень та діючи в межах своїх повноважень при виявленні факту самочинного будівництва обєкта нерухомого майна винесла припис про усунення порушень шляхом добровільного знесення збудованого обєкта. Даний припис є необхідною умовою для можливості звернення до суду на підставі ч.1 ст.38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Встановлено, що спір між сторонами виник з приводу недотримання відповідачем ОСОБА_5 вимог законодавства у сфері містобудівельної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил під час будівництва індивідуального житлового будинку та господарських споруд за адресою: вул. Небесної Сотні (Леніна), 32, кв.1 в м. Каневі Черкаської області.

При цьому, перевірка щодо дотримання ОСОБА_3 вимог законодавства у сфері містобудівельної діяльності була здійснена Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області ДАБІ України на виконання передбачених законом владних управлінських повноважень.

З огляду на це, позовні вимоги Державної архітектурно-будівельної інспекцією України до ОСОБА_3 про знесення самочинного будівництва не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства.

Зазначене в повній мірі узгоджується з правовими висновками, викладеними у постанові Верховного Суду від 11 квітня 2018 року у справі №161/14920/16-а, згідно з якими звертаючись до суду з позовом про знесення об'єкту самочинного будівництва і мотивуючи такий позов порушеннями архітектурних, містобудівних, пожежних, санітарних або інших подібних норм і правил, суб'єкт владних повноважень діє не з метою захисту своїх приватних прав та інтересів, а з метою захисту прав та інтересів громади або невизначеного кола осіб від можливих порушень їхніх прав та з метою запобігти можливих суспільно значимих несприятливих наслідкам порушення відповідних норм і правил. Такий спір є публічно-правовим, оскільки виник за участю суб'єкта владних повноважень, який реалізовував у спірних правовідносинах надані йому чинним законодавством владні управлінські функції стосовно виявлення факту самочинного будівництва та усунення порушень шляхом знесення самочинно збудованих об'єктів містобудування. Справа за позовом такого суб'єкта належить до компетенції адміністративних судів.

У відповідності до вимог п.1 ч.1 ст.255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

З урахуванням викладеного суд вважає, що заявлене клопотання представника відповідача підлягає до задоволення, та провадження в даній цивільній справі необхідно закрити.

На підставі викладеного та керуючись ч.1 ст.10 Закону України «Про архітектурну діяльність», ч.3 ст.6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.7 ч.1 ст.4, п.1 ч.1 ст.19 КАС України, ч.1 ст.19, п.1 ч.1 ст.255 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання про закриття провадження у справі задовольнити.

Провадження у справі за позовом Державної архітектурно-будівельної інспекції України до ОСОБА_3 про знесення самочинного будівництва закрити, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Розяснити представнику позивача, що вирішення цього спору повинне проводитися в порядку адміністративного судочинства.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом 15 днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали суду складено 23.10.2018.

Головуючий підпис ОСОБА_6

Згідно з оригіналом, який зберігається в матеріалах справи №697/939/18

Головуючий О . М . ОСОБА_6