Провадження №: 2/755/5808/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А І Н И

"09" жовтня 2018 р. м. Київ

суддя Дніпровського районного суду м. Києва Марфіна Н.В. вивчивши матеріали позовної заяви Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «ЮНІСТЬ-98» (02192, м. Київ, вул. Юності, 8/2) до ОСОБА_1 (02192, АДРЕСА_1), ОСОБА_2 (02192, АДРЕСА_2) про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги, -

у с т а н о в и л а:

21.09.2018 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «ЮНІСТЬ-98» (02192, м. Київ, вул. Юності, 8/2) до ОСОБА_1 (02192, АДРЕСА_1), ОСОБА_2 (02192, АДРЕСА_2) про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги і була передана в провадження судді Марфіної Н.В. у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

У відповідно до вимог ч. 6 ст. 187 ЦПК України, судом витребувана інформація про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідачів.

08.10.2018 року до судді надійшли відомості про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідачів.

Під час вирішення питання про відкриття провадження у справі виникла необхідність роз'єднання вимог, пред'явлених стосовно різних відповідачів.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 188 ЦПК України в одній позовній заяві може бути об'єднано декілька вимог, пов'язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Частиною 6 ст. 188 ЦПК України передбачено, що суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи вправі до початку розгляду справи по суті роз'єднати позовні вимоги, виділивши одну або декілька об'єднаних вимог в самостійне провадження, якщо це сприятиме виконанню завдання цивільного судочинства.

Розгляд позовних вимог, виділених у самостійне провадження, здійснює суддя, який прийняв рішення про роз'єднання позовних вимог.

Згідно із ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

У відповідності до ст. 11 ЦПК України, суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов'язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов'язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Як роз'яснив Пленум Верховного Суду України у п. 15 постанови від 12 червня 2009 року №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» роз'єднання кількох поєднаних в одному провадженні вимог може мати місце лише за умови, що їх сумісний розгляд ускладнює вирішення справи (зокрема, у зв'язку з необхідністю призначення складної експертизи за окремими вимогами, тривалого відрядження або тяжкого захворювання одного чи кількох з позивачів або відповідачів). У разі роз'єднання позовів підставою для провадження щодо вимог, виділених у самостійне провадження, є ухвала суду про роз'єднання позовів і копія пред'явленого позову.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви вимоги про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги спрямовані до відповідачів, які зареєстровані у різних квартирах і щодо кожного з відповідачів окремо слід всебічно, повно і своєчасно розглянути та вирішити позовні вимоги на засадах ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Крім того, об'єднання в одному позові вимог до різних відповідачів призводить до штучного заниження розміру судового збору, який має бути сплачений при поданні позовної заяви.

Враховуючи викладене суд приходить до висновку про необхідність роз'єднання позовних вимог ОСББ «ЮНІСТЬ-98» до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги у різні провадження.

Вивчивши зміст позовної заяви про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги з ОСОБА_1 та додатків до неї, приходжу до наступного.

Відповідно до заявлених позовних вимог, позивач просить суд стягнути з відповідача заборгованість за житлово-комунальні послуги у розмірі 31991,12 грн. та покласти на відповідача понесені позивачем судові витрати.

В обґрунтування заявлених позовних вимог, позивач посилається на те, що ОСББ виконує взяті на себе зобов'язання перед постачальниками житлово-комунальних послуг. При цьому, власник квартири АДРЕСА_1 не належним чином виконує власні обов'язки щодо здійснення платежів за отримані житлово-комунальні послуги у зв'язку із чим виникла заборгованість за період з січня 2012 по липень 2018 року.

Позовна заява віднесена до предметної, суб'єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції Дніпровського районного суду м. Києва.

Підстави для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, відмови в відкритті провадження у справі, відсутні.

Згідно положень ст. 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд. У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті. При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження. 4. В порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів та поділ майна подружжя. 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує п'ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об'єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Відповідно до ст. 277 ЦПК України, питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

За змістом ч.ч. 5, 7 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п'яти днів з дня отримання відзиву.

Враховуючи положення ч.ч. 3-4 ст. 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження, та з огляду на викладене вважаю, що дана справа підпадає під ознаки справ, що можуть бути розглянуті у спрощеному порядку та не віднесена до категорії справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження.

За таких обставин, враховуючи вимоги ч. 1 ст. 274, ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд приходить до висновку, що вказана справа підлягає розгляду в порядку спрощеного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Крім того, у змісті позовної заяви міститься заява позивача про витребування доказів в порядку ст. 84 ЦПК України у якій позивач просить витребувати у КП Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» останню наявну інформацію (разом з копіями підтверджуючих таку інформацію документів) про те, хто і на якій підставі є власником квартири АДРЕСА_1. В обґрунтування заявленого клопотання позивач посилається на те, що на даний час у позивача відсутні актуальні відомості про дійсного власника квартири і отримати такі відомості самостійно позивач не має законної можливості.

Відповідно до положень п. 7 ч. 2 ст. 187 ЦПК України, про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначаються, зокрема, результат вирішення заяв і клопотань позивача, що надійшли разом із позовною заявою, якщо їх вирішення не потребує виклику сторін.

За змістом ч.ч. 1, 2, 3 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. У клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу. У разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази.

Вивчивши зміст заяви про витребування доказів приходжу до висновку про необхідність його задоволення, оскільки вказані у клопотанні документи сприятимуть повному, всебічному та ефективному розгляду справи.

Роз'яснюю КП Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації», що згідно ч.ч. 6, 7, 8, 9 ст. 84 ЦПК України, будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду. Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов'язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п'яти днів з дня вручення ухвали. У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом. Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов'язку подати витребувані судом докази.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 84, 175, 177, 187, 188, 261, 274-279, 353 ЦПК України, -

п о с т а н о в и л а:

Роз'єднати кілька поєднаних в одному провадженні вимог за позовом Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «ЮНІСТЬ-98» (02192, м. Київ, вул. Юності, 8/2) до ОСОБА_1 (02192, АДРЕСА_1), ОСОБА_2 (02192, АДРЕСА_2) про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги.

Залишити за справою за позовом Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «ЮНІСТЬ-98» (02192, м. Київ, вул. Юності, 8/2) до ОСОБА_1 (02192, АДРЕСА_1) про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги - єдиний унікальний №755/14210/18.

Провадження за вимогами Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «ЮНІСТЬ-98» (02192, м. Київ, вул. Юності, 8/2) до ОСОБА_2 (02192, АДРЕСА_2) про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги передати до канцелярії Дніпровського районного суду м. Києва для реєстрації та присвоєння такому провадженню окремого нового унікального номеру.

Відкрити провадження у цивільній справі за позовом Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «ЮНІСТЬ-98» (02192, м. Київ, вул. Юності, 8/2) до ОСОБА_1 (02192, АДРЕСА_1) про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги.

Розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомленням сторін.

Відповідач має право подати до суду клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін в строк для подання відзиву.

Відповідач має право подати до суду заяву із запереченням проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження у строк не більш ніж п'ять днів з дня вручення йому копії ухвали про відкриття провадження у справі.

Не пізніше п'ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження, копії позовної заяви та додатків до неї, відповідач має право надіслати відзив, який має відповідати ст. 178 ЦПК України, на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову до суду з підтвердженням направлення позивачу, іншому відповідачу та третій особі у справі копії відзиву та доданих до нього документів.

Позивач не пізніше п'яти днів з дня отримання відзиву, має право підготувати відповідь на відзив, яка має відповідати ст.ст. 178, 179 ЦПК України, виклавши письмово свої міркування, аргументи та надати відповідні докази, та направити відповідачу у справі і суду з підтвердженням такого направлення учасникам справи.

Відповідач не пізніше п'яти днів з дня отримання відповіді на відзив, має право підготувати заперечення, які мають відповідати ст.ст. 178, 180 ЦПК України, виклавши письмово свої міркування, аргументи та надати відповідні докази, та направити позивачу у справі та суду з підтвердженням такого направлення учасникам справи.

Роз'яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив, заперечення, пояснення) є їхнім правом. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідач має право пред'явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Витребувати у Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» останню наявну інформацію (разом з копіями підтверджуючих таку інформацію документів) про те, хто і на якій підставі є власником квартири АДРЕСА_1.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки http://dn.ki.court.gov.ua.

Ухвала в частині роз'єднання позовних вимог та витребування доказів оскарженню не підлягає.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суд м. Києва у зв'язку з порушенням правил підсудності протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У відповідності до п/п 15.5) п/п 15 п. 1 Розділу ХІІІ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а саме Дніпровський районний суд м. Києва.

Суддя -