Справа № 128/1252/18

РІШЕННЯ

Іменем України

18.09.2018 року місто Вінниця

Вінницький районний суд Вінницької області в складі:

судді Ганкіної І.А.,

за участі секретаря Жигарової Д.О.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Пултівецької сільської ради Вінницького району Вінницької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з вищевказаним позовом, який обгрунтовує тим, що 16 серпня 2016 року померла його мати ОСОБА_3, після смерті якої відкрилась спадщина на належне їй майно. Позивач зазначає, що він є спадкоємцем першої черги за законом та вчасно не звертався до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті своєї матері, оскільки вважав, що остання склала заповіт на його сина ОСОБА_2. Проте після того як вияснилось, що заповіту не існує, сплинув строк для звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, в звязку з чим нотаріусом йому було відмовлено у видачі свідоцтв про право на спадщину за законом на спадкове майно, яке залишилось після смерті матері.

За вказаних обставин позивач просить суд ухвалити рішення, яким визначити йому додатковий строк для звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті 16 серпня 2016 року матері ОСОБА_3, тривалістю 2 (два) місяці.

В підготовче засідання учасники справи не зявились, однак попередньо подали до суду письмові заяви про розгляд справи без їхньої участі, при цьому позивач в поданій заяві зазначив, що позов підтримує та просить його задовольнити, а відповідачі в поданих заявах зазначили, що проти задоволення позову не заперечують.

Частиною 3 статті 211 ЦПК України визначено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За вказаних обставин суд вважає можливим провести підготовче засідання за відсутності учасників справи та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Врахувавши думки представників сторін по справі, викладені у поданих ними до суду письмових заявах, дослідивши письмові докази у справі та надавши їм належну правову оцінку, суд дійшов такого висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Пунктом першим статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка ратифікована Законом від 17.07.1997 року «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2,4,7 та 11 Конвенції» і є частиною національного законодавства України, встановлено, що кожен при вирішенні питання щодо його цивільних прав та обовязків... має право на справедливий і відкритий розгляд упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Частиною 3 статті 200 ЦПК України визначено, що за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Судом встановлено, що 16 серпня 2016 року в м. Вінниця померла ОСОБА_3, що підтверджується ксерокопією свідоцтва про смерть (а.с. 5).

З довідки № 1531, виданої виконкомом Пултівецької сільської ради Вінницького району Вінницької області від 28.12.2016 року вбачається, що на момент своєї смерті 16 серпня 2016 року ОСОБА_3 проживала та була зареєстрована за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 12).

Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина на належне їй майно.

Позивач по справі ОСОБА_1 є сином ОСОБА_3, що підтверджується ксерокопією свідоцтва про його народження (а.с. 6).

Згідно позовної заяви, позивач зазначає, що не звертався до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті своєї матері, оскільки вважав, що остання склала заповіт на його сина ОСОБА_2, що визнається відповідачами, тому не потребує доказування.

З копії постанови Вінницької районної державної нотаріальної контори № 334/02-31 від 22.02.2018 року про відмову у вчиненні нотаріальної дії вбачається, що ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтв про право на спадщину за законом на спадкове майно, яке залишилось після смерті матері у звязку з пропуском строку для звернення до нотаріальної контори з письмовою заявою про прийняття спадщини (а.с. 16).

Згідно ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 2 ст. 1272 ЦК України за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Частиною 3 статті 1272 ЦК України визначено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до абзацу 3 пункту 24 постанови № 2 Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», в разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з'ясування і дослідження інших обставин справи.

Аналізуючи вищевикладене, суд вважає поважними причини пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті 16 серпня 2016 року своєї матері ОСОБА_3, тому позов є обґрунтованим і підлягає задоволенню.

Крім того, визнання відповідачами позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, що дає суду законні підстави для задоволення позову.

Також, оскільки позивачем не заявлено клопотання про стягнення з відповідачів судових витрат, повязаних зі сплатою судового збору, суд вважає залишити їх за позивачем.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 4, 12, 18, 19, 76-82, 89, 95, 133, 141, 200, 206, 211, 223, 245, 247, 259, 263-265, 268, 354, п. 15.5 розділу XIII Прикінцевих положень ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті 16 серпня 2016 року своєї матері ОСОБА_3, терміном 2 (два) місяці, починаючи з дня набрання рішенням законної сили.

Судові витрати по справі залишити за позивачем ОСОБА_1.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду Вінницької області через Вінницький районний суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СУДДЯ І.А.Ганкіна