БОЛГРАДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 497/1729/18
Провадження № 2/497/847/18
Ухвала

про залишення позовної заяви без руху

"10" жовтня 2018 р. суддя Болградського районного суду Одеської області Кравцова Алла Валентинівна, ознайомившись у приміщенні суду в м.Болград з матеріалами цивільної справи за позовом Кредитна спілка "Перше Кредитне Товариство" до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

ВСТАНОВИВ:

05.10.2018 року позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом, проте позовна заява не відповідає вимогам ст.175ч.3п.п.2,4-10 та ч.4 ст.177 ЦПК України і підлягає залишенню без руху.

Так, відповідно до ст.ст.175ч.3п.п.2-10, 177ч.5 ЦПК України, позовна заява має містити, окрім найменування суду першої інстанції, до якого подається заява та відомих позивачу номерів засобів звязку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти учасників судового розгляду, також: 2) повне найменування (для юридичних осіб) або імя (прізвище, імя та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів звязку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обовязковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у звязку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав. 4. Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору. 5. В разі предявлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві мають бути зазначені підстави такого звернення. 6. У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору. Позивач має додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. 2. Правила статті щодо подання копій документів не поширюються на позови, що виникають з трудових правовідносин, а також про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок злочину чи каліцтвом, іншим ушкодженням здоровя або смертю фізичної особи, незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду. 3. В разі необхідності, до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо. 4. До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. 5. Позивач зобовязаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). 6. До заяви про визнання акту чи договору недійсним додається також копія (або оригінал) оспорюваного акту чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акту чи договору у позивача - клопотання про його витребовування. 7. До позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача; учасник справи, який подає до суду письмові докази в копіях, згідно ст.95 ч.5 ЦПК України, має своїм підписом підтвердити відповідність копії оригіналу із зазначенням дати такого засвідчення, а також прізвища й ініціалів особи, яка засвідчила копії документів, оскільки, в разі, якщо учасник справи або суд ставить під сумнів копію письмового доказу, такий доказ не береться судом до уваги.

Наданий позивачем вищевказаний позов не враховує усіх вимог, передбачених новою редакцією ЦПК України, яка діє з 15.12.2017 року.

Так, з наданої позивачем заяви не вбачається відомостей щодо наявності в позивача або в іншої особи оригіналів письмових чи електронних доказів, копії яких додано до заяви; додані до позову копії письмових доказів, у супереч вимог ст.95 ЦПК України, - не засвідчені належним чином підписом відповідності оригіналу документу, з датою такого засвідчення та прізвища й ініціалів особи, яка звірила копії доказу з оригіналом документу; до позову не додано довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Крім того, відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порідку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. За наявності клопотання про відстрочення (розстрочення, зменшення) судового збору, позивач має надати докази на підтвердження поважності причин для такої вимоги.

Згідно вимог ст.4 ЗУ «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, ставка судового збору встановлюється в розмірі 1,5% ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб , який становить у 2018 році - 1762 грн.

Відповідно до ст.136 ЦПК України, суд враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового сбору щодо розгляду справи на невизначений строк, але не більше, як до дня ухвалення судового рішення у справі.

В день ухвалення судового рішення суд, встановивши, що судовий збір не сплачено, має залишити позов без розгляду.

Практикою Європейського суду з прав людини неодноразово наголошувалося, що право на доступ до суду, закріплене у 6 § 1 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Процесуальним принципом у суді є рівність сторін у справі ст. 129 Конституції України. Тому посилання, наприклад, на економічну кризу у державі не може бути для суду підставою для звільнення від сплати судового збору. Інша сторона справи також живе у державі під час економічної кризи. А ось, наприклад, посилання на невиплату роботодавцем заробітної плати, яке підтверджене довідкою про заборгованість із виплати заробітної плати такою підставою може бути.

За змістом практики застосування ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, наведеній, зокрема, у рішеннях ЄСПЛ у справах «Гергел і ОСОБА_3 проти Румунії», «Креуз проти Польщі», оплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином, щоб завдати шкоди самій суті цього права. Судовий збір має бути розумним, таким, що з урахуванням фінансового стану заявника може бути ним сплачений. Великий розмір судових витрат, який не враховує фінансового стану заявників, може бути розглянутий як такий, що непропорційно обмежує право на доступ до правосуддя.

Таким чином, розмір судового збору має визначатися з урахуванням конкретних обставин справи, включаючи фінансову спроможність заявника сплатити його, що має суттєве значення для встановлення того, чи може особа використати своє право доступу до суду.

У п. 29 постанови Пленуму ВССУ від 17.10.2014 р. №10 зазначено, що єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК має навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

З наведеного вбачається, що хоча вказаний перелік підстав для зменшення розміру або звільнення від сплати судового збору і не є вичерпним, оцінка майнового стану заявника все ж залишається оціночним поняттям та залежить від кожної конкретної ситуації.

Так, хоча практикою Європейського суду з прав людини й захищається принцип доступу до правосуддя, проте вбачається, що цей висновок стосується фізичної особи - громадянина, позбавленого достатніх засобів для існування через скрутне матеріальне становище. При цьому особа, що заявляє клопотання про розстрочення чи відстрочення судового збору, має надати суду належні докази свого тяжкого фінансового стану.

Позивач не надає таких доказів (відсутність коштів на рахунках з будь-якої обгрунтованої причини, - припинення фінансової діяльності, ліквідація, санація, тощо), - які б суд міг розглянути за поважні причини надання пільги позивачу щодо оплати судового збору, встановленого Законом.

Що ж до копії постанови про арешт коштів боржника, доданої представником позивача до клопотання про відстрочення оплати судового збору, то вона не завірена нотаріусом, - лише печаткою позивача - зацікавленої особи, крім того, з неї не вбачається обсяг фінансової діяльності фізичної особи-позивача (обсяг прибутку, обсяг коштів, на які накладено арешт, обсяг витрат, наявність на рахунках коштів, тощо), - з-за чого суд позбавлений можливості зробити висновок про належність і достатність цього доказу щодо дійсного фінансового стану позивача і поважність причин для задоволення такого клопотання. Навпаки, вбачається, що наявність великої кількості виконавчих проваджень, де позивач є боржником, свідчить про систематичне порушення позивачем своїх фінансових зобов'язань, що є підставою сумніватися у його дійсних намірах про сплату судового збору, з огляду на те, що позивач є фінансовою установою по наданню послуг з кредитування і у своєму розпорядженні має певні кошти, оскільки його діяльність без них неможлива.

Відповідно до ч.1ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.175,177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків позову.

Таким чином, встановивши відсутність поважних підстав для задоволення такого клопотання, а також відсутність усіх вищеперелічених складових для відкриття провадження, суд дійшов висновку, що позовна заява містить певні недоліки, які позивачем мають бути усунені для відкриття провадження у справі і її розгляду у розумні строки на підставі доказів і відомостей, достатніх для ухвалення судом повного, об'єктивного і справедливого рішення.

Керуючись ст. ст.95,175,177, 185 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Кредитної спілки "Перше Кредитне Товариство" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків десять днів з дня отримання ним копії даної ухвали.

Роз'яснити позивачу, що в разі не усунення у встановлений строк недоліків, зазначених в ухвалі, позовна заява буде вважатись неподаною і повернута позивачу, що не є перешкодою для звернення до суду з цією ж заявою після усунення зазначених недоліків.

Запропонувати позивачу разом з усуненням недоліків позову надати суду докази на підтвердження відомостей, зазначених ним в позові, - що мають суттєве значення для ухвалення судом об'єктивного рішення у справі.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту підписання її суддею.

Суддя А.В. Кравцова