Провадження № 2/761/3463/2018
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 жовтня 2018 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого - судді Рибака М.А.,

за участю секретаря Малашевського О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Шевченківського районного суду міста Києва в залі судових засідань цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Служба у справах дітей Дарницької районної у місті Києві державної адміністрації про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1.(далі по тексту - позивач) звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 (далі по тексту - відповідач) про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини.

Ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 24.04.2017 року підсудність даної цивільної справи визначено Шевченківському районному суду м.Києва.

Свої вимоги мотивувала тим, що 28.04.2012 року у Московському відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції між нею та відповідачем було зареєстровано шлюб. Від шлюбу мають сина - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Разом з тим, кожен з подружжя має різні погляди на шлюб та сім'ю, внаслідок чого виникають суперечки. Позивач вказує, що станом на час звернення до суду з позовною заявою сумісне життя з відповідачем припинено, спільне господарство не ведеться, вважає, що подальшого сенсу підтримувати сімейні відносини немає. Окрім того, між позивачем та відповідачем існує спір щодо місця проживання малолітнього сина, у зв'язку з чим прозивач просила розірвати шлюб та визначити місце проживання дитини разом з матір'ю.

Ухвалою суду від 03.07.2017 року відкрито провадження по справі.

Протокольною ухвалою суду від 31.07.2017 року до участі у справі в якості третьої особи залучено Службу у справах дітей Дарницької районної у місті Києві державної адміністрації.

Разом з тим, 15.12.2017 року набув чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» №2147-VIII від 03.10.2017 року, яким Цивільний процесуальний кодекс України викладено в новій редакції.

Так, згідно п.п.9 п.1 Розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Ухвалою суду від 26.02.2018 року у справі призначено підготовче судове засідання на 08.05.2018 року о 09.00 год.

15.03.2018 року від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого відповідач зазначив, що здійснює заходи щодо збереження шлюбу, у зв'язку з чим просив надати строк шість місяців для примирення сторін.

12.04.2018 року на адресу суду від третьої особи надійшов висновок щодо визначення місця проживання малолітнього ОСОБА_3

18.04.2018 року до суду надійшла заява позивача ОСОБА_1 про залишення без розгляду частини позовних вимог, а саме: про визначення місця проживання неповнолітньої дитини ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 з матір'ю ОСОБА_1.

Ухвалою суду від 08.05.2018 року позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Служба у справах дітей Дарницької районної у місті Києві державної адміністрації про визначення місця проживання дитини, залишено без розгляду.

Ухвалою суду від 08.05.2018 року задоволено клопотання представника відповідача про зупинення провадження у справі. Надано сторонам ОСОБА_1 та ОСОБА_4 строк на примирення три місяці, у зв'язку з чим зупинено провадження по справі до 08 серпня 2018 року до 09-00 години.

Позивач в судове засідання не з'явилась, про час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином. Подала до суду заяву, в якій позовні вимоги підтримала та просила розглянути справу за її відсутності.

Відповідач та його представник в судове засідання не з'явились, про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином. Направили на адресу суду клопотання, відповідно до якого не заперечували з приводу позовних вимог та просили проводити розгляд справи у їх відсутність.

Представник третьої особи в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

Суд, вивчивши матеріали справи, дослідивши і проаналізувавши надані докази, приходить до наступних висновків.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, 28 квітня 2012 року між сторонами було укладено шлюб, який був зареєстрований у Московському відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, про що зроблено відповідний актовий запис № 245, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб (а.с.3).

За час перебування у шлюбі у сторін народився син - ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2, що підтверджується копією сідоцтва про народження серії НОМЕР_1 (а.с. 14).

Відповідно до ст.ст. 21, 24 СК України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Частиною 3, 4 ст. 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Після закінчення призначеного судом строку примирення подружжя не відбулося. Спільне бажання та намір відновити нормальні сімейні стосунки у сторін відсутні.

Відповідно до ч.3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.

Згідно із ст. 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.

Відповідно до ст. 112 СК України, шлюб підлягає розірванню, якщо буде встановлено, що подальше сумісне мешкання подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них.

Згідно із ч. 3 ст. 109 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права, а також права їхніх дітей.

Згідно п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 21.12.2007 року № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» проголошена Конституцією України охорона сім'ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

Суд вважає, що причини, на підставі яких позивач наполягає на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б її інтересам, що має істотне значенн.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що шлюб між сторонами носить формальний характер, а тому є усі підстави для розірвання шлюбу, оскільки подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити їхнім інтересам, а також положенням статті 51 Конституції України, відповідно до яких шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка.

Відповідно до ст.113 СКУкраїни, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Таким чином, заявлені позовні вимоги є обґрунтованими і підлягають задоволенню в повному обсязі.

У відповідності до ст. 141 ЦПК України з відповідача слід стягнути судовий збір на користь позивача в сумі 640 грн.

Керуючись ст.ст. 259, 263,264, 265, 268, 272 ЦПК України, 105 ч.3, 110, 112 ч.2 СК України, суд,

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Служба у справах дітей Дарницької районної у місті Києві державної адміністрації, про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, який був зареєстрований у у Московському відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, про що зроблено актовий запис № 245 від 28.04.2012 року - розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2, на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 640,00 грн.

Рішення суду може бути оскаржено до Апеляційного суду міста Києва шляхом подання апеляційної скарги через Шевченківський районний суд м.Києва протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Реквізити сторін:

ОСОБА_1: АРК, АДРЕСА_1;

ОСОБА_2: 03164, АДРЕСА_2.

СУДДЯ М.А. РИБАК

Повний тексту рішенян суду складено 03.10.2018 року.