Справа № 629/2016/18
Номер провадження 2/629/978/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 вересня 2018 року Лозівський міськрайонний суд Харківської області в складі: головуючого судді Смірнової Н.А., за участю секретаря Андрієнко С.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Лозова, Харківської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про подовження строку для прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в :

Представник позивача звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про продовження строку для прийняття спадщини, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_3 помер спільний син позивача та відповідача ОСОБА_3 Після його смерті відкрилася спадщина у вигляді двокімнатної квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та особистих речей. На даний час виникла необхідність відчужити вказану квартиру, в зв'язку з чим ОСОБА_1 звернувся до нотаріуса з заявою про прийняти спадщину після смерті сина. Однак йому було надано відмову у вчиненні нотаріальної дії, оскільки він пропустив встановлений законом строк для звернення з такою заявою. Як зазначив представник позивача, ОСОБА_1 своєчасно не подав заяву до нотаріальної контори для прийняття спадщини, оскільки спочатку дуже важко переживав втрату сина, згодом помер його рідний брат, після чого він потрапив у лікарню, а після всіх цих негараздів, помер його тесть. В зв'язку з цим представник позивача просить визначити ОСОБА_1 додатковий двомісячний строк для подачі ним заяви про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_3, його сина, ОСОБА_3, до приватного нотаріуса Лозівського міського нотаріального округу Харківської області, Степанчук Н.О.

Позивач в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся своєчасно та належним чином, причину неявки суду не повідомив.

Представник позивача - адвокат ОСОБА_5 в судове засідання не з'явилася, але надала суду заяву в якій просила розглянути справу за її відсутності та за відсутності її довірителя, на задоволенні позовних вимог наполягала в повному обсязі та просила їх задовольнити, посилаючись на доводи, викладені в позовній заяві та докази, долучені до неї.

Відповідач в судове засідання не з'явилася, але надала суду заяву в якій просила провести розгляд справи за її відсутності та за відсутності її представника - адвоката ОСОБА_6. Крім цього просила відмовити в задоволенні позовних вимог, в зв'язку з тим, що позов є безпідставним, необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню. Також зазначила, що ніяких обставин, які б перешкоджали позивачу своєчасно звернутися до нотаріуса не існувало. Крім цього, раніше відповідач надавала відзив на позовну заяву, в якому зазначала відсутність підстав для задоволення позовних вимог, зокрема, зазначала, що спадкова справа відкривається в день смерті спадкодавця, а тому шестимісячний строк сплив 30 червня 2012 року, а всі події на які посилається позивач не мають ніякого відношення до поважних причин пропуску строку на подачу заяви на прийняття спадщини.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, перевіривши докази, приходить до висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

За положеннями ст.ст. 12, 81 ЦПК України, кожна особа повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Відповідно до ст. 78 ЦПК України суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Стаття 1268 ЦК України передбачає, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Статтею 1269 ЦК України врегульований порядок подання заяви про прийняття спадщини спадкоємцем, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем. Так, ця особа має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Зазначена заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Згідно із ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлений термін 6 місяців, що обчислюється з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, що пропустив термін для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, для подачі їм заяви про прийняття спадщини.

Тобто, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Враховуючи наведене, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Судом встановлено, що сторони по справі перебували в зареєстрованому шлюбі. Від даного шлюбу у них народився син ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та його батьками записані ОСОБА_1 та ОСОБА_2, що підтверджується повторним свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3, виданим 02 березня 2018 року Лозівським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області.

Відповідно до повторного свідоцтва про смерть серії НОМЕР_4 від 02 березня 2018 року, виданого Лозівським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, ІНФОРМАЦІЯ_3 в с. Чорноглазівка, Юр'ївського району, Дніпропетровської області помер ОСОБА_3, який приходився сином сторін по справі.

Після смерті ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 в с. Чорноглазівка, Юр'ївського району, Дніпропетровської області відкрилась спадщина, яка складається з двокімнатної квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1

Як вбачається з постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 04.04.2018 року винесеної приватним нотаріусом Лозівського міського нотаріального округу Харківської області Степанчук Н.О. спадкова справа щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 заведена 07.07.2012 року за заявою ОСОБА_2, №86/2012.

Згідно п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до Листа Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» від 16 травня 2013 року № 24-753/0/4-13, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім'єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Передбачений ст. 1270 ЦК України шестимісячний строк для прийняття спадщини може бути продовжений судом за заявою заінтересованої особи при доведенні поважності причин його пропуску.

Процедура подання заяви про прийняття спадщини визначена пунктом 3 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 (далі - Порядок).

Пунктом 3.5 глави 10 Порядку передбачено, що якщо заява, на якій справжність підпису спадкоємця не засвідчена, надійшла поштою, вона приймається нотаріусом, заводиться спадкова справа, а спадкоємцю повідомляється про заведення спадкової справи та необхідність надіслати заяву, оформлену належним чином (справжність підпису на таких заявах має бути нотаріально засвідченою), або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини.

Матеріали справи не містять доказів про проживання позивача зі спадкодавцем на момент його смерті. Позивач не звертався до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті свого сина в строк у шість місяців.

Як встановлено судом, спадщина після смерті сина позивача відкрилася в день його смерті, а саме ІНФОРМАЦІЯ_3. З цього часу почався перебіг шестимісячного строку для прийняття спадщини спадкоємцями за законом або заповітом передбачений ст. 1270 ЦК України. Граничний термін подачі спадкоємцями до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини в порядку передбаченому ст. 1269 ЦК України закінчився 30 жовтня 2012 року.

Обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини, ОСОБА_1 посилався на те, що він спочатку дуже важко переживав втрату сина, згодом, а саме ІНФОРМАЦІЯ_4 помер його рідний брат, після чого він потратив у лікарню у кардіологічне відділення, а після 15.11.2014 року помер його тесть ОСОБА_7, а тому він не мав можливості звернутися в шестимісячний строк до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті сина.

Суд, на підставі доказів, поданих сторонами, що належним чином оцінені, дійшов висновку про те, що зазначені позивачем причини пропуску строку для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті сина не можуть бути визнані поважними, оскільки вони не пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для нього на вчинення цих дій.

При цьому позивач не зазначив, що перешкоджало йому подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини через засоби поштового зв'язку, що передбачено пунктом 3.5 глави 10 вказаного Порядку.

Таким чином, враховуючи, що причин пов'язаних з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами в прийнятті позивачем спадщини після смерті спадкодавця судом не встановлено, а тому позовні вимоги ОСОБА_1 задоволенню не підлягають.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Докази, які беруться до уваги судом при визначенні поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, то це відповідно до вимог ст. 76 ЦПК України, переважно письмові докази - довідки медичних установ про стан здоров'я та проходження курсу лікування, довідки про перебування особи у відрядженні чи за межами України, інші довідки, акти, листування, що містять відомості щодо обставин, які перешкоджали зверненню спадкоємця до нотаріальної контори в строки встановлені ст. 1270 ЦК України.

Однак суду не надано доказів на підтвердження поважності пропуску строку для прийняття спадщини в період з 30 квітня 2012 року, з моменту відкриття спадщини та до 30 жовтня 2012 року.

Керуючись ст.ст. 1, 2, 4, 76, 78, 81, 95, 263-268, 354, 355 ЦПК України, ст.ст. 1269, 1270, 1272 ЦК України, суд, -

в и р і ш и в :

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про подовження строку для прийняття спадщини - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п'ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Позивач: ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, уродженець м. Лозова, Харківської області, громадянин України, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, НОМЕР_2, виданий Лозівським МРВ УМВС України в Харківській області 22.07.1997 року, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2

Представник позивача: ОСОБА_5, свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю № 1974 від 24.02.2016 року, місцезнаходження: АДРЕСА_3

Відповідач: ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_5, уродженка Харківської області, громадянка України, паспорт серії НОМЕР_5, виданий Лозівським МРВ УМВС України в Харківській області 22.07.1997 року, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_4

Представник відповідача: ОСОБА_6, свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю № 783 від 21.01.1998 року, проживаючого: АДРЕСА_5.

Повний текст рішення виготовлено 02.10.2018 року.

Суддя Н.А. Смірнова