Справа № 212/1454/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

заочне

20 вересня 2018 року м. Кривий Ріг

Жовтневий районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області

в складі: головуючого судді: Чорного І.Я.,

за участю секретаря судового засідання: Водоп'янової Ю.С.,

без участі сторін та без фіксації судового процесу технічними засобами розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження у залі суду міста Кривого Рогу, цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В :

в березні 2018 року позивач ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу.

Ухвалою судді Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 17.05.2018 року відкрито провадження у справі та призначено до підготовчого судового засідання.

Ухвалою суду від 30.07.2018 року підготовче засідання закрито справу призначено до судового розгляду.

Ухвалою Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 20.09.2018 року постановлено проведення заочного розгляду справи.

В обгрунтування своїх вимог позивач зазначив, що 13 листопада 2015 року зареєстрували з відповідачкою шлюб в Центрально-Міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Криворізького міського управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис № 1114. Від спільного шлюбу з відповідачкою мають доньку ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1. Подружнє життя з відповідачкою не склалося, через відсутність взаєморозуміння, що привело до того, що в сім'ї часто виникали сварки та непорозуміння.

Позивач в судове засідання не з'явився, заздалегідь подавши суду заяву про розгляд справи у його відсутність, у якій свої позовні вимоги він підтримав у повному обсязі.

Відповідач в судове засідання не з'явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

13 листопада 2015 року в Центрально-Міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Криворізького міського управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис № 1114 сторони зареєстрували шлюб, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серія НОМЕР_1.

Від шлюбних відносин сторони мають доньку ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується копією свідоцтва про народження серія НОМЕР_2.

Матеріалами справи встановлено, що сімейні відносини сторони не підтримують з грудня 2016 року, спільне господарство не ведуть.

Відповідно до ч. 1 ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Дружина та чоловік зобов'язані спільно піклуватися про побудову сімейних відносин між собою та іншими членами сім'ї на почуттях взаємної любові, поваги, дружби та взаємодопомоги ч.1 ст.55 СК України.

Кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження ... є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом - ч.ч.3,4 ст.56 СК України.

Ст.ст. 105 ч.3, 110,112 Сімейного кодексу України визначено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду після з'ясування фактичних взаємин подружжя, дійсних причин позову про розірвання шлюбу, при цьому суд бере до уваги наявність малолітніх дітей та інші обставини життя подружжя.

Суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства (ст. 111 СК України).

Судом встановлено, що сім'я сторін розпалась, зберегти її не можливо.

За таких обставин суд вважає, що подальше спільне життя і збереження шлюбу суперечило б інтересам подружжя та інтересам дітей, що мають істотне значення.

Згідно зі ст. 113 Сімейного Кодексу України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Згідно ст. 141 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

Позивач сплатив при подачі позову судовий збір в розмірі 704,80 грн., однак не наполягав на стягненні судових витрат з відповідача.

У разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення в порядку ч. 4 ст. 268 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 110, 112,113,114 СК України, ст.ст. 12, 76 - 81, 206, 223, 258, 259, 264 - 265, 268, 354, 355 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В :

позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу- задовольнити.

Шлюб, зареєстрований між ОСОБА_2 та ОСОБА_3, 13 листопада 2015 року в Центрально-Міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Криворізького міського управління юстиції у Дніпропетровській області - розірвати.

Після реєстрації розірвання шлюбу відповідачу ОСОБА_3 залишити прізвище - «ОСОБА_3».

Копію рішення після набрання чинності направити до органу ДРАЦСу для виконання.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України. Повторне заочне рішення позивач та відповідач можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржено з загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя: І. Я. Чорний