Яготинський районний суд Київської області
Справа № 382/1117/16-ц
Провадження № 2/382/62/18
РІШЕННЯ

Іменем України

23 жовтня 2018 року Яготинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Литвин Л.І.

при секретарі Чемерис С.О.

за участю адвоката ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Яготин справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, третя особа: Комунальне підприємство Яготинської міської ради "Яготинська житлово-експлуатаційна контора", м. Яготин Київської області, вул. Шевченка, 204 про відшкодування шкоди

Встановив:

Позивач звернеувся до суду з позовом до ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, третя особа: Комунальне підприємство Яготинської міської ради "Яготинська житлово-експлуатаційна контора" про відшкодування шкоди, в котрому зазначено, що згідно договору купівлі-продажу від 18 грудня 2012 року йому належить на праві власності квартира АДРЕСА_1. 11 липня 2016 р. належна йому квартира була затоплена. Згідно акту комісії Яготинської ЖЕК № 34 від 11.07.2016 р. проникнення у квартиру води сталося з вини відповідача ОСОБА_6, що проживає поверхом вище. При обстеженні належної йому квартири комісією виявлено, що "водою залито обшиті гіпсокартоном стіни та стелі в кухні, дитячій кімнаті, залі, коридорі та ванній кімнаті, водою залито підлогу з ламінату. На стінах під шпалерами утворилося скупчення води, місцями шпалери відклеїлися. Вода лилася зі стелі по люстрах. Також вода сильно лилася через зовнішню стіну на двір на рівні 3 поверху". У зв"язку з нанесеною йому шкодою у даний час в належній йому квартирі необхідно провести відновлювальний ремонт. Згідно локального кошторису № 2-1-1, вартість необхідних для проведення відновлювального ремонту робіт складає 93 088 грн. Прсоив стягнути з відповідача на його користь вищевказану суму та судовий збір.

В судовому засіданні позивач підтримав позовні вимоги, та надав відповідь на відзив, в котрому зазначено, що акт комісії Яготинської ЖЕК № 34 від 11 липня 2016 р. є належним доказом фактів залиття належної йому квартири та причинно-наслідкового зв"язку між діями відповідачів та спричиненою йому шкодою, оскільки відповідає вимогам, викладеним у Правилах утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 р. № 76, а саме, у ньому зазначені конкретні причини залиття квартири та особи, які допустили таке залиття, інші необхідні для такого документа реквізити. Крім того, у відзиві ОСОБА_3 фактично визнає факт затоплення ним квартири. Він надав достатньо доказів про наявність факту залиття його квартири, що підтверджено актом про залиття та локальним кошторисом, а відповідачі не спростовували належними і допустимими доказами своєї вини у залитті квартири. Вважає позовні вимоги обгрунтованими та такими, що підлягають до задоволення.

Відповідач ОСОБА_3 та його представник позов не визнали.Свої заперечення мотивували тим, що квартира АДРЕСА_2 належить на праві спільної часткової власності ОСОБА_3, ОСОБА_4 та ОСОБА_5. У квартирі АДРЕСА_2 зареєстрований лише ОСОБА_3. Усі відповідачі постійно проживають у Бельгії: ОСОБА_4 - з 2005 року, а ОСОБА_3 та ОСОБА_5 - з 2010 року. Кожного року влітку ОСОБА_3 на кілька днів прибуває в Україну, щоб перевірити стан збереження нерухомого майна, що належить йому та членам його сім'ї. У 2016 році ОСОБА_3 прибув в Україну 09 липня. Вранці о 06:00 год. 11.07.2016 року він прокинувся від шуму води та виявив, що вийшов із ладу косий фільтр, який з'єднаний з лічильником води. Після цього ОСОБА_3 поїхав в КП "Яготинське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства", оскільки попередня заміна приладу обліку була виконана працівниками КП "Яготинське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства". Під час складання акту стосовно залиття квартири відповідач присутнім не був, та акт ним не підписаний, а тому акт не відповідає вимогам додатку 4 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 № 76, а також в акті не визначена чітко причина залиття. Вважає, що вихід з ладу внутрішньоквартирної ділянки водогону у місці врізки лічильника води у з'єднанні з косим фільром оставиною, яка не перебуває у причинно-наслідковому зв'язку з діями власника квартири та відповідальність за затоплення квартири не можна покласти на відповідача у зв'язку з тим, що він не є виробником вказаних приладів та не установлював їх у належній йому квартирі. Крім цього, 5 жовтня 2017 р. відповідач подарував свою квартиру ОСОБА_7. Таким чином, новий власник квартири прийняв майно у дар у невідремонтованому стані. У відповідача ОСОБА_2 на даний час відпала необхідність провадити ремонт у квартирі, а тому сума вартості відновлювального ремонту на його користь стягнута бути не може, як і на користь нового власника квартири, який погодився прийняти у дар річ з певними недоліками та не зазнав будь-якої шкоди. Просили у задоволенні позову відмовити.

Відповідачі ОСОБА_4 та ОСОБА_5 в судове засідання не з'явилися, про день та час розгляду справи повідомлені належним чином відповідно до ч. 3 ст. 130 ЦПК України.

Представник третьої особи проти позову не заперечувала, мотивуючи це тим, що акт з приводу затоплення квартири відповідає вимогам чинного законодавства та не був підписаний відповідачем з причини тривалої відсутності останнього. Пошкоджений косий фільтр з лічильником є власністю відповідача, який повинен був стежити за справністю цих приладів. Перевіривши матеріали справи, заслухавши пояснення сторін, покази свідків, дослідивши докази, суд вважає, що позов до задоволення не підлягає з таких підстав.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ч.1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з вимогами ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування; збитками є, зокрема втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки) . Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Статтею 322 ЦК України передбачено, що власник зобов'язаний утримувати майно, яке йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до ст.1166 ЦК України, шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно з ч. 2 ст. 1166 ЦК України особа, яка задала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Згідно з ч. 1 ст. 1192 ЦК України, з врахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоду майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Пункт 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 року №6 "Про практику розгляду судами цивільних справ про відшкодування шкоди" роз'яснює, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи.

Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі - Правила), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). В додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов'язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім'я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття.

З договору купівлі-продажу квартири, укладеного 18 грудня 2012 року та ОСОБА_8 про державну реєстрацію прав (а.с. 5-6) вбачається, що продавець ОСОБА_9 передала покупцю ОСОБА_2 у власність квартиру за № 55 у будинку № 7 по вул. Київська в м. Яготин Київської області. Квартита складається з трьох кімнат житловою площею- 42, 80 кв.м., загальна площа квартира, яка відчужується становить - 59,30 кв.м.

З акту № 34 від 11 липня 2016 року (а.с. 9) вбачається, що 11 липня 2016 р. о 6 годині водою затоплено квартиру № 55, що розташована по вул. Київськая. 7 у м. Яготині. Причиною затоплення є протікання води з квартири № 59, що розташована по вул. Київська, 7 в м. Яготині, поверхом вище. Встановлено, що у квартирі № 55 водою залито обшиті гіпсокартоном стіни та стелі в кухні, дитячій кімнаті, залі, коридорі та ванній кімнаті, водою залито підлогу з ламінату. На стінах під шпалерами утворилося скупчення води, місцями шпалери відклеїлися. Вода лилася зі стелі по люстрах. Також вода сильно лилася через зовнішню стіну на двір на рівні ІІІ поверху. Виявлено сліди затікання на стелі і стінах в коридорі суміжної квартири № 56. Причиною затоплення є протікання води з квартири № 59. Виявити причину протікання води немає можливості із-за відсутності власника квартири № 59 під час обстеження. За зверненням мешканців квартир № 55, № 56, власник квартири № 59 ОСОБА_3 вранці перекрив ввідний водяний кран у своїй квартирі і протікання припинилося. Водяний стояк не відключався.

З Договору № 2 про надання послу, від 14 липня 2016 р., укладеного між ОСОБА_2 та ПП "Архаїка", протоколу погодження про договірну ціну, акту про надання послуг за договором № 2 від 14 липня 2016 року, кошторисного розрахунку ПП "Архаїка" з фототаблицею (а.с. 59-62, 8-22) вбачається, що вартість необхідних для проведення відновлювального ремонту робіт складає 93 088 грн.

З свідоцтва про право власності на житло від 17 грудня 1993 року, виданого Яготинським цукровим заводом згідно з розпорядженням від 16 грудня 1993 р. (а.с. 39-40) вбачається, що квартира за № 59 по вул. Київська, буд.7 у м. Яготин Київської області належить на праві спільної часткової власності ОСОБА_4, ОСОБА_3, ОСОБА_5.

З відповіді "Яготинського ВУВКГ" від 13.09.2017 р. (а.с.130) вбачається, що до 2001 року послуги з водопостачання та водовідведення за адресою: АДРЕСА_3 надавалися Цукровим заводом. З 2001 р. після передачі на баланс Цукровим заводом мереж водопостачання та водовідведення до КП "Яготинське ВУ ВКГ", споживач ОСОБА_3 (АДРЕСА_3) почав отримувати послуги з централізованого постачання холодної води і водовідведення від КП "Яготинське ВУ ВКГ", на нього був відкритий особовий рахунок № 3782. Договір про надання послуг з централізованого постачання холодної води і водовідведення між КП "Яготинське ВУ ВКГ" та споживачем ОСОБА_3 не був укладений. 11 липня 2016 р. споживач ОСОБА_3 звернувся із заявою до КП "Яготинське ВУ ВКГ" щодо виконання монтажних робіт по заміні водяного лічильника. Згідно акту встановлення водяного лічильника від 11.07.2016 р. роботи по заміні водяного лічильника були виконані та в подальшому ніяких заяв чи звернень від ОСОБА_3 не надходило.

З акту від 31.10.2007 р. (а.а. 131-132) вбачається, що у квартирі № 59 по вул. Київська у м. Яготині опломбовано лічильник і ввод гарячої води.

З реєстру прав власності на нерухоме майно (а.с.16 том 2) вбачається, що квартира за № 55 по вул. Київська в м. Яготин Київської області належить на праві приватної власності, на підставі договору дарування від 05.10.2017 р.- ОСОБА_7.

В судовому засіданні установлено, що квартира № 55, що розташована по вул. Київській, 7 в м. Яготині Київської області належала на підставі договору купівлі-продажу від 18.12.2012 р. ОСОБА_2 11 липня 2016 року о 06 год. 00 хв. сталося затоплення належної позивачу квартири у зв'язку з виходом із ладу косого фільтра, встановленого у квартирі відповідача, розташованої поверхом вище. Відповідно до вимог Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 був складений акт, з якого вбачається, що в результаті затоплення квартири у квартирі № 55 були пошоджені стеля, шпалери, підлога та вартість відновлювального ремонту становить 93 088 грн. Затоплення квартири позивача сталося з вини відповідачів. Відновлювальний ремонт у квартирі на даний час не проведений. Разом з тим, 5 жовтня 2017 року ОСОБА_2 подарував свою квартиру ОСОБА_7 Таким чином, попередній власник квартири відчужив майно, на відновлювальний ремонт якого просив стягнути гроші, у зв'язку з чим позовні вимоги про стягнення на його користь вартості відновлювального ремонту до задоволення не підлягають.

Новий власник квартири прийняв її у дар, тобто безкоштовно. Позивач, звертаючись із позовом до суду, зазначав, що затопленням квартири шкода була спричинена особисто йому. Будь-яких доказів стосовно того, що новий власник квартири поніс збитки у результаті затоплення квартири суду не надано, у зв'язку з чим у задоволенні позову необхідно відмовити.

Дійшовши такого висновку, суд приймає до уваги також наступне.

Обставини, встановлені під час складання акту про затоплення квартири були підверджені в судовому засіданні показами свідків ОСОБА_10, ОСОБА_11, ОСОБА_12, а тому достовірність цього доказу у суду не викликає сумнівів.

З вказаного акту та показів свідків вбачається, що обстежити квартиру № 59 та підписати акт не надалось можливим із-за відсутності самого відповідача.

За таких обставин, суд не може прийняти до уваги заперечення відповідача та його представника в цій частині.

З показів свідка ОСОБА_8 даних в судовому засіданні вбачається, що він замінював у квартирі № 59 лічильник. Заміна косого фільтра провадиться власником квартири. Для уникнення протікання в місці встановлення лічильника чи косого фільра, власник квартири на час своєї відсутності, повинен був перекрити кран, влаштовний перед лічильником. Під час заміни лічильника косий фільтр не демонтується. Протікання води сталося в результаті того, що на косому фільтрі лопнула гайка. ОСОБА_13, за справність косого фільтра та своєчасну його заміну відповідає господар квартири.

Аналогічні показання показанням свідка ОСОБА_8 в судовому засіданні надали свідки ОСОБА_13 і ОСОБА_14

При цьому, суд звертає увагу, що відповідач не заперечував у судовому засіданні, що причиною затоплення квартири послугувала несправність саме косого фільтру, а заміна вкзаного приладу відбувається за ініціативою власників квартири, який повинен дбати про справність приладу, стежити за строками його роботи, дбати про його своєчасну заміну.

Крім цього, суд вважає, що уникнути затопленню квартири можливо було шляхом перекриття крану, що регулює доступ води в місце влаштування лічильника та косого фільтра.

Таким чином, у судовому засіданні доведені ті обставини, що затоплення квартири сталося саме з вини відповідача.

Керуючись ст.ст. 10, 76,81,259, 263-265 ЦПК України, ст. ст. 22,322, 1166,1192 ЦК України, суд

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, третя особа: Комунальне підприємство Яготинської міської ради "Яготинська житлово-експлуатаційна контора", м. Яготин Київської області, вул. Шевченка, 204 про відшкодування шкоди відмовити.

Повний текст рішення виготовлено 2 листопада 2018 року.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі оголошення лише вступної та резолютивної частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції подається до Київського апеляційного суду через Яготинський районний суд Київської області.

Суддя Литвин Л.І.