Провадження № 2/734/862/18 Справа № 734/1940/18
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

(з а о ч н е)

25 вересня 2018 року смт. Козелець

Козелецький районний суд Чернігівської області в складі:

головуючого судді - Іванюка Т.І.,

при секретарі - Дідовець М.І.,

за участю прокурора - Барінової Л.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом заступника керівника Ніжинської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Управління Державного агентства рибного господарства у м.Києві та Київській області (Київський рибоохоронний патруль) до ОСОБА_1, третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог Деснянська селищна рада Козелецького району Чернігівської області про відшкодування шкоди, заподіяної незаконним виловом риби,-

в с т а н о в и в:

у суд із позовом про відшкодування шкоди, заподіяної незаконним виловом риби звернувся заступник керівника Ніжинської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Управління Державного агентства рибного господарства у м.Києві та Київській області (Київський рибоохоронний патруль), у якому просить стягнути з стягнути з ОСОБА_1 на користь держави 4 981 шкоди, заподіяної незаконним виловом риби. Позов мотивований тим, що 04.11.2017 року працівниками Київського рибоохоронного патруля було складено протокол про адміністративне правопорушення № 003472 відносно ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 85 КУпАП. Відповідно до змісту протоколу 4 листопада 2017 року о 13.20 год. ОСОБА_1 на Київському водосховищі поблизу с.Сорокошичі Козелецького району Чернігівської області, грубо порушив правила рибальства, проводив вилов риби спінінгом та виловив риби 15 кг., чим наніс збитків рибному господарству України на суму 4 891 гривня. Постановою Козелецького районного суду Чернігівської області від 15.02.2018 року, провадження по адміністративній справі відносно ОСОБА_1 закрито у зв'язку із закінченням на момент розгляду справи строку накладення адміністративного стягнення. При цьому шкода, завдана навколишньому середовищу в сумі 4 981,00 гривня ОСОБА_1 у добровільному порядку не сплачена, а тому підлягає стягненню у примусовому порядку.

У судовому засіданні прокурор вимоги підтримав.

Відповідач у судове засідання повторно не з'явився, причини неявки не повідомив, заяву про розгляд справи у його відсутності не подав.

Представник позивача та третьої особи у судове засідання не з'явилися,Ю подавши суду заяви про розгляд справи у їх відсутності.

За таких обставин у відповідності до ст. 280 ЦПК України, суд розглянув справу у відсутність сторін в порядку заочного провадження на підставі наявних в ній доказів, оскільки позивач не заперечував проти такого порядку вирішення спору.

Під час розгляду справи були встановлені такі факти і відповідні ним правовідносини:

04.11.2017 року працівниками Київського рибоохоронного патруля було складено протокол про адміністративне правопорушення № 003472 відносно ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 85 КУпАП. Із змісту протоколу виходить, що ОСОБА_1 на Київському водосховищі поблизу с.Сорокошичі Козелецького району Чернігівської області, грубо порушив правила рибальства, проводив вилов риби спінінгом на оснастку «Кастмастер» оснащену додатковими трійниками, методом багріння. При цьому, ОСОБА_1 виловив 15 кг. риби, а саме: чехонь 29 шт., синець - 7 шт., плоскирка - 8 шт., плітка - 2 шт., чим наніс збитків рибному господарству України на суму 4 981, 00 гривні. Таким чином ОСОБА_1 порушив ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» і п. 3.15 Правил любительського та спортивного рибальства. Із письмових пояснень ОСОБА_1 вбачається, що він визнав свою вину у скоєнні вказаного правопорушення.

Відповідно до Постанови КМУ «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» від 21.11.2011 р. № 1209, головним державним інспектором в м.Києві та Київській області Яць Ю.В. проведено розрахунок розміру збитків, заподіяних незаконним виловом риби. Загальна сума заподіяної шкоди ОСОБА_1 склала 4 981 гривня, з яких 3 944 гривні за незаконний вилов 29 шт. риби чехонь, такса 136 грн. (29х136=3 944), 595 грн. зав незаконний вилов 7 шт. риби синець, такса 85 грн. (7х85=595), 272 грн. за незаконний вилов 8 шт. риби плоскирка, такса 34 грн. (8х34=272), 170 грн. за незаконний вилов 2 шт. риби плітка, такса 85 грн. (2х85=75).

Постановою Козелецького районного суду Чернігівської області від 15.02.2018 року, провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 85 КК України відносно ОСОБА_1 закрите, у зв'язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строку накладення адміністративного стягнення.

Заслухавши прокурора, дослідивши матеріали цивільної справи, суд вважає, що позов заступника керівника Ніжинської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Управління Державного агентства рибного господарства у м.Києві та Київській області (Київський рибоохоронний патруль) до ОСОБА_1, третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог Деснянська селищна рада Козелецького району Чернігівської області про відшкодування шкоди, заподіяної незаконним виловом риби підлягає задоволенню із наступних підстав:

у відповідності до ч.1 ст.11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ч.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

В ст. 10 Закону України «Про тваринний світ» зазначено, що громадяни зобов'язані охороняти тваринний світ і середовище перебування диких тварин, сприяти відтворенню відновлювальних об'єктів тваринного світу, використовувати об'єкти тваринного світу відповідно до закону, відшкодовувати шкоду заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Відповідно до ст. З Закону України «Про тваринний світ» об'єкти тваринного світу є дикі тварини - хордові, в тому числі хребетні (ссавці, птахи, плазуни, земноводні, риби та інші) і безхребетні (членистоногі, молюски, голкошкірі та інші) в усьому їх видовому і популярному різноманітті та на всіх стадіях розвитку (ембріони, яйця, лялечки тощо), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи неволі.

Відповідно до ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.

Згідно ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Відповідно ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» - шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.

Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно ст. 37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об'єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об'єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ш ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України.

Таким чином, природні ресурси (в тому числі водні біоресурси), які відповідно до Конституції України та інших законодавчих актів є матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування, права власника (володіння, користування, розпоряджання) щодо яких, від імені Українського народу, здійснюють органи місцевого самоврядування, як юридичні особи, є майном певної територіальної громади (в даному випадку Деснянська селищна ради Козелецького району Чернігівської області).

Поряд із цим, одночасно дані природні ресурси є власністю Українського народу.

Згідно ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Держава забезпечує захист прав усіх суб'єктів права власності і господарювання, соціальну спрямованість економіки. Усі суб'єкти права власності рівні перед законом (ст. 13 Конституції України).

Права місцевого самоврядування захищаються в судовому порядку (ст. 145 Конституції України).

На підставі статті 10 Закону України «Про тваринний світ», громадяни відповідно до закону зобов'язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.

Статтею 324 Цивільного кодексу України передбачено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об'єктами права власності Українського народу.

Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, встановлених Конституцією України.

Таким чином, шкода, завдана внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, повинна бути відшкодована відповідній місцевій раді за місцем завдання шкоди (в даному випадку Деснянській селищній раді Козелецького району Чернігівської області).

Судом встановлено, що своїми діями ОСОБА_1 порушив п. 4.6 Правил любительського і спортивного рибальства та Інструкції про порядок обчислення та внесення платежів за спеціальне використання водних живих ресурсів при здійсненні любительського і спортивного рибальства, затверджених Наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.02.1999 р. № 19, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України від 28.04.1999 № 269/3562 (зі змінами) (надалі - Правила рибальства) та ст. 63 ЗУ «Про тваринний світ», відповідальність за яке передбачена ч.4 ст. 85 КУпАП.

Пунктом 6.2. Правил рибальства передбачено, що шкода, заподіяна громадянами України, іноземцями та особами без громадянства незаконним (з порушенням Правил рибальства) виловом, добуванням або знищенням цінних видів риб, водних безхребетних і водних рослин у рибогосподарських водоймах, відшкодовується порушниками відповідно до такс, затверджених постановою КМУ від 21.11.2011 № 1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів». Згідно розрахунку матеріальної шкоди, ОСОБА_1 нанесено збитків рибному господарству України на суму 4 981, 00 грн.

Тому на основі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які посилався прокурор, як на підставу своїх вимог, підтверджених доказами, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв'язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, враховуючи заяву відповідача ОСОБА_1 про визнання позовних вимог, суд приходить до висновку, що заявлені вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

Згідно з ст. 141 ЦПК України судовий збір у сумі 1 762 гривні підлягає стягненню з відповідача ОСОБА_1 на користь прокуратури Чернігівської області.

Керуючись ст. ст. 12, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 141, 263, 265, 280, 285, 289 ЦПК України, ст.ст.22, 177, 179, 180, 190, 317, 318, 324, 1166 ЦК України, ст.ст.47, 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього і природного середовища», ст.ст.3, 10, 11, 34, 52-1, 59, 63 Закону України «Про тваринний світ», ст.ст. 10, 20, 37, 52 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», суд -

у х в а л и в:

позов керівника Ніжинської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області (Київський рибоохоронний патруль) до ОСОБА_1, третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог Деснянська селищна рада Козелецького району Чернігівської області про відшкодування шкоди, заподіяної незаконним виловом риби - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1, (РНОКПП - НОМЕР_1, зареєстрований та проживаючий за адресою: 16600, АДРЕСА_1) на користь держави 4 981 (чотири тисячі дев'ятсот вісімдесят одну) гривню шкоди, заподіяної незаконним виловом риби на р/р0623, МФО 853592, , банк одержувача ГУ ДКСУ у Чернігівській області м. Чернігів, отримувач УК у Козелецькому районі смт. Десна/24062100.

Стягнути ОСОБА_1, (РНОКПП - НОМЕР_1, зареєстрований та проживаючий за адресою: 16600, АДРЕСА_1) на користь прокуратури Чернігівської області (р/р6008, МФО 820172 Державна казначейська служба України м.Київ, прокуратури Чернігівської області ) 1 762 (одну тисячі сімсот шістдесят дві) гривні судового збору.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя: