Справа №:755/1901/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"01" жовтня 2018 р.

Дніпровський районний суд міста Києва у складі:

Головуючого - судді САВЛУК Т.В.

за участі секретаря Бурячек О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщені Дніпровського районного суду міста Києва заяву відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 04 травня 2018 року, яке ухвалено в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про відшкодування збитків, завданих у звязку із пошкодженням майна,

в с т а н о в и в :

04 травня 2018 року Дніпровським районним судом м. Києва ухвалено заочне рішення про задоволення позову ОСОБА_3 до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про відшкодування збитків, завданих у звязку із пошкодженням майна.

Присуджено стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 збитки у сумі 19472 грн. 47 коп. та судовий збір в розмірі 1602 грн.40 коп.

Присуджено стягнути з ОСОБА_2 користь ОСОБА_3 збитки у сумі 19472 грн. 47 коп. та судовий збір в розмірі 1602 грн.40 коп.

04 вересня 2018 року відповідачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2, в інтересах яких діє адвокат ОСОБА_4, подали до суду заяву про скасування заочного рішення, обґрунтовуючи підстави для скасування заочного рішення суду відповідачі посилаються на те, що рішення суду прийняте у відсутності відповідачів, які не мали змоги прибути у судове засідання, оскільки не були належним чином повідомлені про день та час судового розгляду справи, що позбавило відповідачів подати відзив на позовну заяву та надати докази на спростування заявлених позовних вимог.

Представник відповідачів - адвокат ОСОБА_4 в судовому засіданні підтримав заяву про перегляд заочного рішення, просив заяву задовольнити, скасувати заочного рішення та призначити справи в загальному порядку, мотивуючи тим, що відповідачі не отримали ухвалу про відкриття провадження у цивільній справі, що позбавило відповідача надати відзив на позов та долучити докази, які безпосередньо впливають на розгляд спору по суті, оскільки ухвалюючи рішення суд обмежився дослідженням доказів, які долучено позивачем до позовної заяви, які є суперечливими та можуть бути спростовані відповідачем шляхом призначення у справі судової будівельно-технічної експертизи та допиту свідків, тому за наведених обставин є підстави скасувати заочне рішення та призначити справу до розгляду в загальному позовному провадженні. Представник позивача - ОСОБА_5 в судовому засіданні просив відмовити у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення,вважає ухвалене судом рішення законним та обґрунтованим, в свою чергу відповідач не надав докази на спростування заявлених вимог в частині заподіяної шкоди та визначення розміру збитків., наголосив, що на разі між сторонами досягнуто згоди щодо виконання рішення суду в добровільному порядку, у зв'язку з чим позивачем подано до виконавчої служби заяву про повернення виконавчого документу стягувачу.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши наведені відповідачами підстави для скасування заочного рішення, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч.1 ст. 288 Цивільного процесуального кодексу України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, за змістом вказаних положень чинного законодавства , скасування заочного рішення суду можливе за двох умов, однією з яких є поважність причини неявки в судове засідання, про які відповідач не зміг завчасно повідомити.

Водночас, з'ясування причин неявки не може бути підставою для скасування заочного рішення. Для цього відповідач має вказати докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Наявність вищенаведених обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

Відповідно до ст. 12 Цивільного процесуального кодексу України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Обґрунтовуючи заявлені вимоги про скасування заочного рішення, відповідачі посилається на те, що вони не були повідомлені про день, час та місце судового розгляду, у зв'язку з чим не могли скористатися наданими їм процесуальними права, серед іншого подати відзив на позов та витребувати у позивача належні докази у справі, які не були досліджені судом, наголосили, що позивач обґрунтував заподіяну йому матеріальну шкоду виключно на підставі звіту з оцінки майна, однак квартира позивача оглядалась спеціалістом - оцінювачем у відсутності відповідачів, які не були офіційно запрошенні для проведення обстеження квартири позивача, що позбавило відповідачів висловити свої заперечення щодо складеного звіту оцінки та заявити клопотання про проведення судової будівельно-технічної експертизи, що зумовлює доведення цих обставин лише під час розгляду справи по суті, що дає підстави скасувати заочне рішення та призначити справу до судового розгляду.

Виходячи із загального обсягу доказів, які містять в матеріалах цивільної справи, відповідачі про день та час розгляду справи повідомлені належним чином шляхом направлення викликів до суду за адресою, вказаною у позовній заяві, доказів, які мали підтвердити фактичне місце проживання (реєстрацію місця проживання) відповідачів до заяви про перегляд заочного рішення відповідачами не долучено, також не спростована інформація про факт належності відповідачам на праві власності квартири АДРЕСА_1.

В той же час, дотримуючись вимог ч.11 ст.128 ЦПК України, судом вживались заходи для належного повідомлення відповідачів у справі шляхом їх виклику через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, що свідчити про те, що судом дотримано процедуру виклику відповідачів в судові засідання.

Щодо викладених обставин, які не були, на думку відповідачів, досліджені судом, то вказані відомості не можуть слугувати підставами, які мають істотне значення для правильного вирішення справи про відшкодування заподіяної шкоди, з огляду на те, що суду не було надано належних доказів того, що наданий позивачем під час розгляду справи звіт про оцінку майна є неналежним доказом, інші наведенні відповідачами доводи щодо відсутності причино-наслідкового зв'язку між діями відповідачів та заподіяння шкоди майну, належного позивачу, ґрунтуються на припущеннях, оскільки до заяви про перегляд заочного рішення не долучено жодного письмового доказу на спростування заявлених позовних вимог, які викладено у позовній заяві ОСОБА_3, відповідачі обмежились лише викладенням власних міркувань та припущень щодо підстав звернення позивача з цим позовом до суду та переоцінки наявних у справі доказів, які досліджено судом та покладено в основу судового рішення.

У відповідності до ч. 3 ст.287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення заяву відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 04 травня 2018 року, оскільки відповідачі мали можливість реалізувати свої процесуальні права безпосередньо в судовому засіданні, однак небажання відповідачів надавати докази в обґрунтування своїх заперечень проти позову, зокрема, з причини ухилення від участі в судових засіданнях, давало суду право при заочному розгляді справи обмежитися доказами, наданими позивачем, що повністю відповідає положенням ст. 280 Цивільного процесуального кодексу України.

Враховуючи викладене та керуючись ст. ст. 284, 287, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд

П о с т а н о в и в:

Заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 04 травня 2018 року, яке ухвалено в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про відшкодування збитків, завданих у зв'язку із пошкодженням майна, - залишити без задоволення.

Роз'яснити заявнику, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленого цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починається відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

С у д д я