Провадження № 2-з/761/137/2018
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 жовтня 2018 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі

головуючого судді Юзькової О.Л.

при секретарі Горюк В.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження клопотання представника відповідача про зустрічне забезпечення по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Товариства з обмеженою відповідальністю «ЖИТЛО-БУД», треті особи: Департамент будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), ОСОБА_3, ОСОБА_8, ОСОБА_4 про скасування свідоцтва про право власності на квартиру,

ВСТАНОВИВ:

Представник відповідача ОСОБА_2 звернувся до суду з клопотанням про застосування зустрічного забезпечення по даній цивільній справі з огляду на наступне.

Позивач системно, починаючи з 2014 р. зловживає правами з метою неправомірним заволодінням власністю відповідача, а саме 1/2частиною квартири № АДРЕСА_1. В межах розгляду справи за даним позовом було накладено арешт на спірну квартиру. Відповідач не має можливості, розпоряджатися майном протягом тривалого часу. Позов є безпідставним, оскільки право власності відповідача доведено судовим рішенням. Беручи до уваги ту обставину, що власник не може повною мірою розпоряджатися майном та несе збитки, представник ОСОБА_2 просить застосувати зустрічне забезпечення з метою збереження реальної можливості і відповідача захистити свої права та зобов»язати позивача внести на депозитний рахунок суду грошові кошти у розмірі 2 500 000,00 грн.

В подальшому представник відповідача через канцелярію суду надав копію договору позики та відповідну розписку щодо отримання коштів.

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_2 підтримав заяву, просив задовольнити.

Представник позивача ОСОБА_1 зазначив про відсутність підстав для задоволення заяви, з огляду на положення ст. 154 ЦПК України.

Вислухавши доводи учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суд вважає встановленим наступне.

В провадженні Шевченківського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Товариства з обмеженою відповідальністю «ЖИТЛО-БУД», треті особи: Департамент будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), ОСОБА_3, ОСОБА_5, ОСОБА_4 про скасування свідоцтва про право власності на квартиру.

Так позов було подано до суду 23.03.2017 р.

Разом із позовом надійшла заява про забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно квартиру № АДРЕСА_2, що належить відповідачу ОСОБА_6.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 08.06.2017 р. заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову задоволено.

Накладено арешт на квартиру № АДРЕСА_3.

Станом на день розгляду даної заяви, у зв»язку із тим, що представник позивача скористався передбаченими чинним ЦПК України правом, позовні вимоги викладені в наступній редакції: скасувати свідоцтво про право власності на квартиру АДРЕСА_1, серії НОМЕР_1, видане Головним управлінням житлового забезпечення Київської міської державної адміністрації на підставі наказу Головного управління житлового забезпечення від 14.08.1998 р. № 463-С/КІ.

За приписами.ч. 1,2 ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

При цьому, відповідно до ч. 3 ст. 154 ЦПК України суд зобовязаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: 1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або 2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Так заперечуючи проти задоволення заяви, представник позивача вказував на те, що підстави які зумовлюють обов»язкове застосування зустрічного забезпечення відсутні.

Ініціатором заяви вказано на те, що відповідач не має змоги розпорядитися належним йому майном, а саме спірною квартирою, йому спричиняються збитки.

На відміну від забезпечення позову, метою якого є захист інтересів позивача, зустрічне забезпечення спрямоване насамперед на захист інтересів відповідача.

Так спірне майно, а саме квартира № АДРЕСА_4 зареєстрована за відповідачем ОСОБА_2 та перебуває під арештом з 08.06.2017 р.

Так, матеріали справи містять відомості про те, що позивач ОСОБА_1 зареєстрована у встановленому законом порядку, та з іншого боку відсутні і достовірні докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Проте, вирішуючи питання про зустрічне забезпечення суд виходить з основних засад судочинства, зокрема, змагальності сторін; диспозитивності та пропорційності.

Так, за приписами ст. 11 ЦПК України суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, повязаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

За положеннями ст. 12 ЦПК України Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обовязків, передбачених законом.

В свою чергу ст. 13 ЦПК України встановлено, що Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Беручи до уваги вимоги чинного процесуального законодавства, з огляду та рівність прав сторін, зважаючи на забезпечення позову у даній цивільній справі шляхом накладення арешту на майно відповідача, суд вважає за можливе частково задовольнити заяву про зустрічне забезпечення.

При цьому враховується необхідність співмірності зустрічного забезпечення предмету спору та застосованого судом 08.06.2017 р. засобу забезпечення позову.

Представник відповідача зазначив під час розгляду заяви про зустрічне забезпечення, що вартість квартири на даний час є сума принаймні 2 500 00,00 грн., проте доказів вартості арештованого майна не надано.

Як вбачається з матеріалів справи, і не заперечується представниками сторін, вартість спірного майна на день інвестування будівництва 07.07.1998 р. становила суму еквівалентну 80 000,00 доларів США.

Відповідно до положень ч. 5 ст. 154 ЦПК України розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у звязку із забезпеченням позову.

Виходячи з наведеного, оскільки відповідач обмежений в праві повною мірою розпоряджатися своїм майном та може зазнати збитків у зв»язку із неможливістю використовувати майно, суд приходить до висновку про задоволення заяви про зустрічне забезпечення частково та з урахуванням обставин справи вважає за можливе зобов»язати позивача внести на депозитний рахунок суду суму у розмірі 500 000,00 грн.

Відповідно до ч. 6,7 ЦПК України питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання. Копія ухвали про зустрічне забезпечення направляється учасникам справи не пізніше наступного дня після її постановлення. В ухвалі про забезпечення позову або про зустрічне забезпечення зазначаються розмір зустрічного забезпечення або інші дії, що повинен вчинити заявник у порядку зустрічного забезпечення.

Положеннями ж ч.ч. 8-10 ст. 154 ЦПК України зазначено, що строк надання зустрічного забезпечення визначається судом та не може перевищувати десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову або ухвали про зустрічне забезпечення, якщо інше не випливає зі змісту заходів зустрічного забезпечення. Особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову із застосуванням зустрічного забезпечення, протягом визначеного судом строку має надати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення. Якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення.

Виходячи з наведеного, керуючись ст.ст. 154,353 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Клопотання про зустрічне забезпечення задовольнити частково.

Зобов»язати ОСОБА_1 внести на депозитний рахунок Шевченківського районного суду м. Києва (отримувач коштів УДКСУ у Шевченківському районі, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26268059, рахунок отримувача 2089, банк отримувача ГУ ДКСУ у м. Києві, код банку отримувача 820172 ) зустрічне забезпеченя у розмірі 500 000 грн. 00 коп.

Роз»яснити учасникам судового процесу, що якщо позивач ОСОБА_7, не виконає вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у десятиденний термін з дня постановлення ухвали про зустрічне забезпечення тобто до 29.10.2018 року, суд скасує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення.

Ухвала суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до вказаного суду протягом п»ятнадцяти днів з дня його проголошення, з урахуванням п. 15.5. Перехідних положень ЦПК України.

Якщо у судовому засіданні було проголошено лише вступну і резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, цей строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Суддя: