Провадження №2/760/1971/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 жовтня 2018 року Солом'янський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Букіної О.М.

при секретарі - Кривулько С.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи ОСОБА_3, Обслуговуючий кооператив «Інстрой Девелопмент» про витребування майна із чужого незаконного володіння, -

В С Т А Н О В И В :

30.08.2016 позивач звернувся до суду з позовом до відповідача.

31.08.2016 згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями цивільну справу було передано до провадження головуючому судді Букіній О.М.

Ухвалою суду від 31.08.2016 судом було відкрито провадження у справі та справу призначено до судового розгляду.

06.12.2016 в судовому засіданні, не виходячи до нарадчої кімнати, судом було залучено до участі у справі в якості третьої особи ОСОБА_3

26.02.2018 в судовому засіданні, не виходячи до нарадчої кімнати, судом було залучено до участі у справі в якості третьої особи Обслуговуючий кооператив «Інстрой Девелопмент».

Разом з тим, в судове засідання призначене на 12.06.2018 о 14.00 год. та 17.10.2018 о 11.00 год. позивач та його представник не зявилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлені через засоби поштового звязку шляхом направлення судових повісток на адресу останніх.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 43 ЦПК України, учасники справи мають право користуватися визначеними законом процесуальними правами та виконувати процесуальні обовязки, визначені законом або судом.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його незявлення не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про причини неявки в судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Встановлено, що в судове засідання, призначене на 26.02.2018 о 12.30 год. позивач та його представник не зявилися, про дату та місце розгляду повідомлялися належним чином. Однак судові повістки не були отримані останніми та повернуті на адресу суду у звязку з «закінчення встановленого строку зберігання», що підтверджується відповідними конвертами, які знаходяться в матеріалах справи (а.с.160,161).

В судове засідання, що призначене на 12.06.2018 о 14.00 год. позивач та його представник повторно не зявилися, про дату та місце розгляду повідомлялися належним чином.

Як вбачається з матеріалів справи, судові повістки не були отримані останніми та повернуті на адресу суду у звязку з «закінчення встановленого строку зберігання», що підтверджується відповідними конвертами, які знаходяться в матеріалах справи (а.с.173,174).

Крім того, в судове засідання призначене 17.10.2018 о 11.00 год. позивач та його представник втретє не зявилися, про дату та місце розгляду повідомлені належним чином.

Також, як вбачається з наявних у справі зворотніх поштових повідомленнях, судові повістки не були отримані останніми та повернуті на адресу суду у звязку з «закінчення встановленого строку зберігання», що підтверджується відповідними конвертами, які знаходяться в матеріалах справи (а.с.190,191).

Вказана вище кореспонденція направлялася на адресу позивача та його представника, яка була зазначена у позові.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Суд також враховує розумні строки розгляду справи, зокрема, і в частині вирішення питання щодо відкриття провадження у справі, передбачені законодавством, які порушуються саме внаслідок неотримання стороною позивача кореспонденції, за вказаними ним самим адресами, та кваліфікує таку поведінку позивача, з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, як втрату зацікавленості в розгляді даної позовної заяви та актуальності самого питання для позивача.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Суд при цьому враховує, що Європейський суд у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

В той же час, Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Крім того, враховуючи нормативне регулювання даного питання національним та європейським законодавством, суд вважає, що позивач та його представник, не зявляючись у судові засідання, не даючи суду можливості своїми діями у встановлений законом строк вирішити справу, зловживають своїми процесуальними правами.

При цьому, неявка позивача та його представника перешкоджає розгляду справи по суті з огляду на наявність спірних правовідносин між сторонами та поданих заперечень відповідача, необхідності дослідження оригіналів документів в підтвердження заявлених вимог, що підтверджується також поданим клопотанням відповідача від 21.06.2017.

З огляду на викладене вище та приймаючи до уваги, що позивач та його представник повторно не з'явилися в судове засідання, неявка позивача та/чи його представника перешкоджає розгляду справи, а тому суд вважає за необхідне залишити позов ОСОБА_1 без розгляду, роз'яснивши при цьому про можливість, відповідно до ст. 257 ЦПК України, повторно звернутися до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Керуючись ст.ст. 43, 131, 257, 259-261 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи ОСОБА_3, Обслуговуючий кооператив «Інстрой Девелопмент» про витребування майна із чужого незаконного володіння, залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Соломянський районний суд м. Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання її копії.

Суддя Букіна О.М.