Справа №: 398/2405/18
провадження №: 2/398/1978/18
"06" листопада 2018 р. м. Олександрія
Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області в складі: головуючого судді Коліуш Г.В., з участю секретаря судового засідання Михно О.Л., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення пені за прострочнення сплати аліментів та заборгованості зі сплати аліментів,
Позивач звернулася до суду з позовом про стягнення з відповідача на її користь пені за несвоєчасну сплату аліментів на утримання неповнолітньої дитини ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, в розмірі 87 868 грн. 53 коп. та стягнення наявної заборгованості в розмірі 27 647 грн. 16 грн., в загальному розмірі 115 515 грн. 69 коп.
Позивач в судове засідання не зявилася, про час, місце і дату судового засідання повідомлена належним чином, на адресу суду надала заяву про розгляд справи без її участі. позовні вимоги підтримала в повному обсязі, не заперечувала проти заочного розгляду справи..
Відповідач в судове засіданні не зявився, про дату, час та місце розгляду повідомлений належним чином, враховуючи приписи ст.128 ЦПК України.
Враховуючи викладене, суд ухвалює рішення про заочний розгляд справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Відповідно до ст. 13, ч. 1 ст.81 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Всебічно, повному, обєктивно та безпосередньо дослідивши наявних у справі докази, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний звязок доказів у їх сукупності, судом встановлені такі фактичні обставини та відповідні ним правовідносини.
Заочним рішенням Олександрівського районного судом Кіровоградської області від 04.10.2016 року по справі №397/716/16 з ОСОБА_2 стягнуто на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання дитини ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, в розмірі 1/4 частини всіх видів доходу, але не менше 30% від прожиткового мінімуму для дітей відповідного віку, починаючи з 20 травня 2016 року і до 27 липня 2028 року.
Статтею 180 СК України встановлений обовязок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття.
Відповідно до приписів ст.196 СК України у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобовязана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. Розмір неустойки може бути зменшений судом з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів.
За змістом статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання.
ОСОБА_2 з аналізу норм глави 49 ЦК України неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов'язання, її завдання - сприяти належному виконанню зобов'язання, стимулювати боржника до належної поведінки.
Оскільки неустойка у виді пені обчислюється у відсотках від суми невиконаних або неналежно виконаних зобов'язань, які виникають у боржника щомісяця, то й пеня має триваючий характер і обчислюється за прострочення кожного зобов'язання окремо.
У статті 196 СК України не встановлено будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення.
Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов'язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення.
Отже загальна сума пені за несплату або несвоєчасну сплату аліментів має розраховуватися за формулою:
?p=(A1?1%?Q1)+(A2?1%?Q2)+……….(An?1%?Qn), де:
?p - загальна сума пені за несплату або прострочення сплати аліментів, обраховується позивачем на момент подачі позову;
A1- нарахована сума аліментів за перший місяць;
Q1- кількість днів прострочення сплати суми аліментів за перший місяць;
A2- нарахована сума аліментів за другий місяць;
Q2- кількість днів прострочення сплати аліментів за другий місяць;
An- нарахована сума аліментів за останній місяць перед подачею позову;
Qn- кількість днів прострочення сплати аліментів за останній місяць.
Пеня за заборгованість по сплаті аліментів нараховується на всю суму несплачених аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення.
Отже, зобов'язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі частини першої статті 196 СК України пені від суми несплачених аліментів суд повинен з'ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов'язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - обчислити розмір пені виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов'язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму.
Зазначена правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 25 квітня 2018 року у справі № 572/1762/15-ц (провадження № 14-37цс18).
Суд погоджується з розрахунок пені, наданої відповідачем, оскільки цей розрахунок здійснений у відповідності до вимог діючого законодавства.
В той же час, суд зазначає, що відповідно до ч.1 ст.196 Сімейного кодексу України у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобовязана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.
З розрахунку пені вбачається, що її розмір становить 87 868 грн. 13 коп., що перевищує розмір заборгованості по сплаті аліментів. Яка становить 27 647 грн. 16 коп.
Отже, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню пеня за несплату аліментів в розмірі 27 647 грн. 13 коп, що становить сто відсотків заборгованості зі сплати аліментів, тому позовні вимоги в цій частині підлягають частковому задоволенню.
Щодо вимог позивачки про стягнення заборгованості по аліментам в розмірі 27 647,16грн., суд виходить з наступного.
З матеріалів справи вбачається, що Олександрівським районним судом Кіровоградської області від 04.10.2016 року ухвалено рішення про стягнення з відповідача на користь позивача аліментів на утримання дитини в розмірі 1/4 частини всіх видів доходу, але не менше 30% від прожиткового мінімуму для дітей відповідного віку, починаючи з 20 травня 2016 року і до 27 липня 2028 рок . Відповідно до зазначеного рішення суду видано виконавчий лист № 397/716/16-ц від 07.10,2016 року .
За змістом позовної заяви, станом на день її подання, аліменти не сплачуються відповідачем в повному обсязі, а тому виникла заборгованість у розмірі 27 647,16 грн. Отже, позовної заяви ОСОБА_1 в частині стягнення заборгованості за аліментами випливають із неналежного виконання зобов'язання відповідачем.
Порядок стягнення аліментів на виконання рішення суду, передбачений ст.74 Закону України «Про виконавче провадження» і відповідно до ч.7 цієї статті суд вирішує питання заборгованості лише у разі спору про її розмір.
Розмір заборгованості за аліментами, визначений державним виконавцем, відповідачем в судовому порядку не оскаржено, та на розгляд справи він не зявився, письмових пояснень чи заперечень не подав.
Таким чином, при відсутності такого спору заборгованість стягується державним виконавцем відповідно до положень Закону України «Про виконавче провадження», а не на підставі нового рішення суду про стягнення заборгованості.
Повторне стягнення із боржника суми, яка має бути ним виплачена в порядку виконання рішення суду про стягнення аліментів недопустиме, а тому позовні вимоги в цій частині не підлягають задоволенню.
Відповідно до ст.141 ЦПК України з ОСОБА_2 на користь держави підлягає стягненню судовий збір в розмірі 704 грн. 80 коп.
Керуючись ст.196 Сімейного кодексу України ст. ст. 10, 12, 13, 81, 259, 263-265, 268, 273, 280-282, 352, 354 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення пені за прострочнення сплати аліментів та заборгованості зі сплати аліментів - задовольнити частково.
В іншій частині відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 30 днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення шляхом подачі апеляційної скарги до Кропивницького апеляційного суду через Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області протягом тридцяти днів з дня складення судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя Коліуш Г.В.