Борівський районний суд Харківської області
справа: № 614/655/18
провадження: 2/614/233/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н ЕМ У К Р А Ї Н И

01.10.2018 р. Борівський районний суд Харківської області в складі судді Гуляєвої Г.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт. Борова цивільну справу № 614/655/18 за позовом ОСОБА_1 (представник позивача по довіреності ОСОБА_2) до ОСОБА_3

про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулася до Борівського районного суду Харківської області з позовною заявою, в якій вказала, що ОСОБА_4 є її рідною матір'ю та померла ІНФОРМАЦІЯ_1 р., що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_1, видане Підлиманською с/радою Борівського р-ну Харківської обл. 12.07.2011 р.

На день смерті матір позивача проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1, що встановлено за довідкою Підлиманської с/ради Борівського р-ну Харківської обл. №1153 від 15.10.2015 р.

До складу спадкового майна після смерті матері позивача входить житловий будинок за вищевказаною адресою, земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 4.0067 га, яка розташована на території Підлиманської с/ради Борівського р-ну Харківської обл.

ОСОБА_4 на випадок смерті заповіт не складала. Спадщину за заявою до нотаріальної контори прийняла рідна сестра позивача - донька спадкодавця ОСОБА_3

Батько позивача ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 р., що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_2, видане Підлиманською с/радою Борівського р-ну Харківської обл. 21.10.2016 р.

На день своєї смерті ОСОБА_5 проживав та був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1, що встановлено за довідкою Підлиманської с/ради Борівського р-ну Харківської обл. №531 від 17.07.2018 р.

До складу спадкового майна після смерті батька позивача входить право на земельну частку (пай) колишнього КСП «Підлиманське» Підлиманської с/ради Борівського р-ну Харківської обл. розміром 4,87 га в умовних кадастрових гектарах.

Батько позивача на випадок смерті заповіт не складав. Спадщину за заявою до нотаріальної контори прийняла рідна сестра позивача ОСОБА_3

Інші донька спадкодавців ОСОБА_1 спадщину не прийняла, не подала заяви про прийняття спадщини в установлений законом строк та не проживала разом з матір'ю та батьком на день їх смерті.

Оскільки позивач не прийняла спадщину після смерті матері та батька, видати їй свідоцтво про право на спадщину за законом на відповідну належну їй частину житлового будинку та земельної ділянки сільськогосподарського призначення і на відповідну належну їй частину права на земельну частку (пай) немає можливості, що підтверджується постановою в.о. державного нотаріуса Борівської ДНК Харківської обл. про відмову у вчиненні нотпаріальної дії від 20 липня 2018 р.

Спадкоємиця, яка прийняла спадщину - відповідач ОСОБА_3 не надала своєї згоди на включення до кола спадкоємців позивача за межами встановленого законом шестимісячного строку.

Поважними причинами пропуску позивачем строку для прийняття спадщини за законом після смерті батьків є наступні обставини.

Після смерті батьків позивач в усній формі домовилася з відповідачем про те, що вона залишається проживати в батьківському будинку, розташованому за адресою: АДРЕСА_1, що вона подає заяву до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті батьків. А після оформлення свідоцтва про право на спадщину за законом на житловий будинок і дві земельні ділянки, вона залишає собі у власність житловий будинок, а дві земельні ділянки подарує позивачу.

На початку липня 2018 р. позивач дізналася про те, що відповідач до теперішнього часу не оформила на себе спадщину після смерті батьків.

20 липня 2018 р. позивач звернулася до Борівської ДНК Харківської обл. із заявою про видачу на її ім'я свідоцтва про право на спадщину за законом на частину житлового будинку та земельної ділянки після смерті матері та про видачу на її ім'я свідоцтва про право на спадщину за законом на частину права на земельну частку (пай) після смерті батька.

В.О. державного нотаріуса Борівської ДНК постановами про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 20 липня 2018 р. відмовила у вчиненні вищевказаної нотаріальної дії.

Причиною відмови нотаріуса стало те, що позивач не прийняла спадщину після смерті батьків, а спадкоємиця, яка прийняла спадщину - відповідач не надала своєї згоди на включення до кола спадкоємців позивача за межами встановленого шестимісячного строку.

Позивач вважає, що пропустила встановлений законом строк для прийняття спадщини за законом після смерті батьків з поважної причини, оскільки була впевнена, що спадщину оформила її рідна сестра - відповідач ОСОБА_3, а тому і не зверталася в нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті батьків.

24.07.2018 р. ухвалою судді Борівського районного суду Харківської обл. відкрито провадження у справі.

24.09.2018 р. ухвалою Борівського районного суду Харківської обл. закрито підготовче провадження і справа призначена до розгляду.

В судове засідання позивач та її представник надали заяву про підтримання позовних вимог та розгляд справи за їх відсутності.

Відповідач ОСОБА_3 та її представник в судове засідання надали заяву про розгляд справи за їх відсутності, позовні вмиги не визнають, проти задоволення позовної заяви заперечують.

Суд вважає можливим розглянути справу у відсутності сторін, які заявили про розгляд справи за їх відсутності, на підставі наявних у справі матеріалів, без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що відповідає вимогам ч. 3 ст.211, ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Повно та всебічно дослідивши наявні в матеріалах справи докази у їх сукупності, суд вважає встановленими наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

В суді встановлено та підтверджується письмовими доказами, що згідно копії свідоцтв про народження ОСОБА_6, її батьками є ОСОБА_5 та ОСОБА_4 (а.с.11); відповідно до копії свідоцтва про укладення шлюбу, ОСОБА_7 та ОСОБА_6 уклали шлюб 26.11.1983 р. (а.с.12); згідно копії свідоцтва про смерть, ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 р. (а.с.16); згідно копії свідоцтва про смерть, ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 р. (а.с.17); згідно копії сертифіката на право на земельну частку (пай), ОСОБА_5 належить право на земельну частку (пай) у землі, яка перебуває у колективній власності КСП «Підлиманське» розміром 4,87 в умовних кадастрових гектарах (а.с.18-19); відповідно до копії Державного акту на право приватної власності на землю, ОСОБА_4 передана у приватну власність земельна ділянка площею 4.0067 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (а.с.20,21), відповідно до копії інформації Відділу у Борівському р-ні Головного управління Держгеокадастру у Харківській обл., орієнтовна грошова оцінка земельної частки (паю) загальною площею 4,0067 га, що розташована на території Підлиманської с/ради, становить 129555 грн. (а.с.22), відповідно до копії інформації Відділу у Борівському р-ні Головного управління Держгеокадастру у Харківській обл., орієнтовна грошова оцінка земельної ділянки, що розташована за межами населених пунктів на території Підлиманської с/ради, становить 129555 грн. (а.с.23), згідно копії довідки виконавчого комітету Підлиманської с/ради, будинок, який знаходиться за адресою АДРЕСА_1 обліковується за померлою ОСОБА_4 (а.с.24), згідно копії довідки виконавчого комітету Підлиманської с/ради Борівського р-ну Харківської обл., за ОСОБА_4 числиться земельна ділянка загальною площею 0.40 га для обслуговування житлового будинку та ведення особистого підсобного господарства, земельна ділянка розташована за адресою: АДРЕСА_1. (а.с.25), відповідно до копії постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії Борівської ДНК Харківської обл від 20 липня 2018 р., ОСОБА_1 відмовлено у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на частину житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1, земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 4.0067 га, розташовану на території Підлиманської с/ради Борівського р-ну Харківської обл., після смерті матері ОСОБА_4 (а.с.26), відповідно до копії постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії Борівської ДНК Харківської обл від 20 липня 2018 р., ОСОБА_1 відмовлено у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на частину права на земельну частку (пай) члена колишнього КСП «Підлиманське» Підлиманської с/ради Борівського р-ну Харківської обл. розміром 4.87 га в умовних кадастрових гектарах, після смерті батька ОСОБА_5 (а.с.27), згідно копії технічного паспорту на садибний (індивідуальний) житловий будинок, ОСОБА_4 є власником житлового будинку АДРЕСА_1. (а.с.41-43).

Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частина перша та друга статті 1220 ЦК України).

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини визначені статтею 1272 ЦК України.

Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Разом з тим, частиною третьою статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Звертаючись до суду із даним позовом, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини ОСОБА_1 вказувала на те, що була впевнена, що спадщину оформила її рідна сестра - відповідач ОСОБА_3

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

З урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа лише в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні.

Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, які має оцінити суд з урахуванням доводів та заперечень учасників справи та врахувавши її фактичних обставин.

Відповідно до принципу диспозитивності цивільного процесу сторони справи на власний розсуд розпоряджаються наданими їм законом правами та обов'язками щодо предмета спору (стаття 13 ЦПК України ), а суд на засадах змагальності сторін може лише сприяти учасникам процесу в реалізації таких прав та виконанню обов'язків, ураховуючи при цьому принципи справедливості та рівності учасників процесу перед законом та судом.

Відповідно до частин першої та другої статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених законом.

Вимогами частини третьої статті 12, частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до частини першої статті 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Згідно з частиною другою статті 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до п.24 Постанови №7 Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 р. «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій

Звертаючись до суду із даним позовом, ОСОБА_1 не надала належних та допустимих доказів того, що була впевнена, що спадщину прийняла її рідна сестра, відповідач по справі, та що це було пов'язано з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для неї на вчинення дій щодо прийняття спадщини у встановлений законом строк, у зв'язку із чим позивач не виконала свій процесуальний обов'язок із доведення тих обставин, на які посилалася як на підставу своїх вимог і заперечень.

Окрім того суд звертає увагу на те, що матеріали справи взагалі не містять жодного доказу поважності причин пропуску відповідного строку, встановленого законом.

При розгляді справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Пропуск спадкоємцем строку для прийняття спадщини без поважних причин не свідчить про наявність у такого спадкоємця порушеного, невизнаного або оспорюваного права, яке підлягає захисту в судовому порядку.

Така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 06 червня 2018 року у справі № 592/9058/17-ц.

Враховуючи зазначене, встановивши всі обставини справи, суд приходить до висновку, про безпідставність заявлених позовних вимог.

Інші наявні в матеріалах справи докази, висновків суду не спростовують. .

З урахуванням викладеного, керуючись ст.ст.12, 13, 81,ч. 3 ст. 211, ч. 2 ст. 247, 264, 265, 273, п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України, на підставі ст.ст.1216,1270,1272 Цивільного Кодексу України, суд,

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 (представник позивача по довіреності ОСОБА_2) до ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене до апеляційного суду Харківської області шляхом подачі в 30-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги через Борівський районний суд Харківської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Суддя Гуляєва Г. М.