У Х В А Л А

25.09.2018 cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Кошель Л. М. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк», треті особи: приватний нотаріус Київської міського нотаріального округу ОСОБА_2, приватний виконавець виконавчого округу Київської області ОСОБА_3 про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з цивільним позовом до ПАТ «Укрсоцбанк», треті особи: приватний нотаріус Київської міського нотаріального округу ОСОБА_2, приватний виконавець виконавчого округу Київської області ОСОБА_3 про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню.

Оглянувши подану позовну заяву, суд вказує на таке.

Відповідно до п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або імя (прізвище, імя та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів звязку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти. Всі відомі позивачці відомості, зокрема щодо серії та номеру її паспорта, ідентифікаційного номеру.

З позовної заяви не можливо встановити чи проводились позивачкою заходи досудового врегулювання спору, про що має бути зазначено в позовній заяві, як того вимагає п.6 ч.3 ст.175 ЦПК України.

Суд звертає увагу позивакиа, що відповідно до ч.2 ст.83 ЦПК України, позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

За приписами п.8 ч.3 ст.175 ЦПК України, заява повинна містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Позивачка додає до позовної заяви копії письмових доказів, однак не зазначає про наявність чи відсутність у неї оригіналів таких доказів. Крім того, позивачка не підтвердила відповідність копій письмових доказів оригіналам, які знаходяться у неї, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення, чим не дотрималась вимог ч.5 ст.95 ЦПК України.

Підтвердження ОСОБА_1 про те, що нею не подано до суду іншої заяви (заяв) з тих самих підстав, як того вимагає п.10 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява не містить.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Крім того, ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою про відстрочення сплати судового збору. Клопотання мотивувала тим, що вона проживає одна, не працює та не отримує будь-яких доходів.

Відповідно до ч.1 ст.136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно зясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень (ч.5 ст.263 ЦПК України).

На підтвердження скрутного матеріального становища позивачка ОСОБА_1 надає відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків від 15.08.2018 №4040. Згідно відомостей, ОСОБА_1, РНОКПП:НОМЕР_1, за період з 1 кварталу 2017 року по 4 квартал 2017 року, інформація про доходи відсутня. Вказаних відомостей обєктивно недостатньо, щоб вважати майновий стан позивачки таким, що не дозволяє їй сплатити судовий збір за подану позовну заяву. Так, відомості відображають інформацію лише за певний період, тоді як не відомо обсяг її доході до 1 кварталу 2017 року та починаючи з 01 січня 2018 року і до дня звернення до суду з вказаним позовом.

Будь-які інші документи до заяви недодано.

Суд звертає увагу, що Європейський суд з прав людини також вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення п. 1 ст. 6 Конвенції про виконання зобовязання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах, так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (п. 59 рішення ЄСПЛ від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland»)). Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від предявлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (п. 111 рішення ЄСПЛ від 20 лютого 2014 року у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v. Russia»)).

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (п. 44 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Kniat v. Poland»; пункти 6364 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland»).

Позивачка не надала суду достатні докази на підтвердження того, що її матеріальний стан не дозволяє сплатити судовий збір за подану позовну заяву чи що сплата судового збору значно погіршить її фінансове становище, тому у задоволенні заяви слід відмовити.

Враховуючи виявлені недоліки позовної заяви, та відмову у задоволенні заяви про відстрочення сплати судового збору, позовну заяву слід залишити без руху надавши позивачці строк для виправлення виявлених недоліків та сплати судового збору.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 136,185 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк», треті особи: приватний нотаріус Київської міського нотаріального округу ОСОБА_2, приватний виконавець виконавчого округу Київської області ОСОБА_3 про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню залишити без руху.

Повідомити позивачів про необхідність виправити зазначені недоліки в строк, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання копії ухвали, інакше заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

СуддяОСОБА_4