03.11.2018 Справа № 756/6670/17
Ун.№756/6670/17
Пр.№2/756/1089/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 жовтня 2018 року Оболонський районний суд м.Києва в складі:

головуючого судді Майбоженко А.М.
секретаря Сергеєвої Т.В.
за участю
позивачів представника відповідачаОСОБА_3, ОСОБА_4 ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом

ОСОБА_3, ОСОБА_4 до ОСОБА_6, третя особа: Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м.Києва» про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири,

В С Т А Н О В И В:

У травні 2017 року ОСОБА_3 та ОСОБА_4 звернулися із позовом до ОСОБА_6 про стягнення майнової шкоди, завданої залиттям квартир. Позовні вимоги обґрунтували тим, що відповідач є власником квартири АДРЕСА_1. Внаслідок аварійної ситуації в цій квартирі 16 квітня 2017 року сталося залиття розташованих нижче у цьому будинку квартири № 212, власником якої є ОСОБА_3, та квартири № 216, що належить ОСОБА_4 Позивачі посилалися на Акти комісії ЖЕД-510 в яких зафіксовано, що 16 квітня 2017 року у квартирі відповідача сталася аварійна ситуація на мережі гарячого водопостачання та факт залиття квартир позивачів.

Оскільки ОСОБА_6 не бажала добровільно відшкодувати завдану шкоду, позивачі просили суд стягнути з відповідача на користь ОСОБА_3 64000,00 грн. на відшкодування майнової шкоди та в рахунок відшкодування майнової шкоди на користь ОСОБА_4 - 40000,00 грн., а також судові витрати.

У судовому засіданні позивачі ОСОБА_3 та ОСОБА_4 позовні вимоги підтримали, просили їх задовольнити, на підтвердження розміру шкоди подали висновки експертного дослідження.

У судовому засіданні представник відповідача просив у задоволенні позовних вимог відмовити з наступних підстав. Акт обстеження щодо залиття від 19 квітня 2017 року складений з порушеннями та не підписаний одним з членів комісії ЖЕД-510. Наведені у акті обставини не відповідають дійсності, оскільки з 1989 року переобладнання мереж гарячого водопостачання у квартирі не здійснювалося, а доступ до квартири для повторного обстеження не надавався з об'єктивних причин. Позов ґрунтується на припущеннях імовірної вини мешканців квартири АДРЕСА_1. При цьому висновки комісії ЖЕД-510 щодо причин залиття вважає безпідставним, а обставини на які посилаються позивачі в обґрунтування своїх вимог - недоведеними.

Вислухавши пояснення учасників цивільного процесу, дослідивши матеріали справи та оцінивши наявні у справі докази, суд дійшов висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Встановлено, що позивач ОСОБА_3 є співвласником квартири АДРЕСА_2 (а.с.8, 17-19).

Квартира АДРЕСА_3 належить на праві власності позивачу ОСОБА_4 на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Первушиною Н.Ю. 12 лютого 2009 року. (а.с. 9-11, 15-16).

Відповідачу ОСОБА_6 належить квартира АДРЕСА_1. Цей факт визнається сторонами, а тому не підлягає доказуванню відповідно до частини першої статті 82 ЦПК України.

Згідно з актом комісії ЖЕД-510 від 19 квітня 2017 року за результатами обстеження щодо залиття квартир № 212 та № 216 по вул. Прирічна, 19, у місті Києві встановлено, що 16 квітня 2017 року в квартирі № 220 сталася аварійна ситуація на мережі гарячого водопостачання. Під час обстеження виявлено вологі плями на підлозі в ванній кімнаті, слідів затікання з розташованої вище квартири не виявлено. В квартирі № 220 виявлено переобладнання внутрішньоквартирних мереж гарячого водопостачання, рушникосушарку перенесено та підключено не за проектом. Врізки холодного та гарячого водопостачання замінено та під'єднано через різьбові з'єднання до металевопластикової труби. У цьому акті ймовірною причиною залиття визначено пошкодження на підключенні рушникосушарки, яку мешканці квартири № 220 встановили самовільно, не за проектом (а.с. 50).

У акті ЖЕД-510 від 25 квітня 2017 року встановлено, що 16 квітня 2017 року в будинку АДРЕСА_2 (квартира позивача ОСОБА_3) сталося залиття, внаслідок якого пошкоджено оздоблення квартири: водоемульсійної фарби і шпалер у коридорі, кухні та у кімнаті. Оскільки мешканцями квартири № 220 доступу для детального обстеження не надано, інженерні мережі переобладнані та закриті плиткою, рушникосушарка замінена та підключена не за проектом, імовірною причиною залиття є пошкодження сантехнічного обладнання, встановленого самовільно (а.с. 7).

За висновком експертного дослідження № 18/09-2017 від 18 вересня 2017 року вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень, які утворилися внаслідок залиття приміщень квартири АДРЕСА_2 складає 10650,00 грн. (а.с. 108-129).

У акті ЖЕД-510 від 25 квітня 2017 року встановлено, що у квартирі № 216 (квартира позивача ОСОБА_4) в будинку АДРЕСА_1 16 квітня 2017 року сталося залиття, внаслідок якого пошкоджено оздоблення квартири: шпалер у коридорі, двох кімнатах та ванній, а також декоративного покриття у ванній та туалеті. Оскільки мешканцями квартири № 220 доступу для детального обстеження не надано, інженерні мережі переобладнані та закриті плиткою, рушникосушарка замінена та підключена не за проектом, імовірною причиною залиття є пошкодження сантехнічного обладнання, встановленого самовільно (а.с.12).

За висновком експертного дослідження № 19/09-2017 від 19 вересня 2017 року вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень, які утворилися внаслідок залиття приміщень квартири АДРЕСА_3 складає 17648,00 грн. (а.с. 80-104)

Подані представником відповідача докази на підтвердження завищення розміру позовних вимог, а саме аналітичні записки ФОП ОСОБА_8 щодо вивчення висновків експертного дослідження від 18 вересня 2017 року № 18/09-2017 та від 19 вересня 2017 року № 19/09-2017 суд відхиляє, як недопустимі і неналежні докази, з огляду на невідповідність їх форми встановленим законодавством вимогам та відсутність у цих документах відомостей щодо причин і розміру майнової шкоди, завданої залиттям квартир позивачів. При цьому, суд звертає увагу на те, що за клопотанням представника відповідача ухвалою суду від 01.12.2017 року було призначено будівельно-технічну експертизу для з'ясування розміру матеріального збитку, завданого належному позивачам майну. Експертиза не проведена у зв'язку з її неоплатою відповідачем. Отже, відповідачем не подано суду належних та допустимих доказів щодо вартості матеріального збитку, завданого позивачам. Крім того не надано таких доказів і на спростування тверджень у Актах про залиття щодо його причин.

За змістом статей 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до вимог статей 76-79 ЦПК України доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір.

Таким чином, суд вважає доведеним, що 16 квітня 2017 року у належній відповідачу квартири АДРЕСА_1 сталася аварійна ситуація, що призвела до залиття квартири № 212, що належить ОСОБА_3, та належної ОСОБА_4 квартири № 216. Внаслідок залиття квартир позивачів було пошкоджено їх внутрішнє оздоблення. Ці факти підтверджено поясненнями сторін, а також Актом про залиття від 19 квітня 2017 року та Актами комісії ЖЕД-510 від 25 квітня 2017 року за результатами обстеження щодо залиття квартир № 212 та № 216.

Відповідно до положень статті 151 ЖК Української РСР, громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов'язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію. Безгосподарне утримання громадянином належного йому будинку (квартири) тягне за собою наслідки, передбачені Цивільним кодексом України.

Згідно до вимог статті 190 ЖК Української РСР, підприємства, установи, організації, а також громадяни, які заподіяли шкоду жилим будинкам, жилим приміщенням, інженерному обладнанню, об'єктам благоустрою і зеленим насадженням на прилеглих до будинків ділянках, зобов'язані відшкодувати заподіяну шкоду.

Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини (частини перша та друга статті 1166 ЦК України).

Отже, за загальним правилом законодавство в деліктних зобов'язаннях передбачає презумпцію вини заподіювача шкоди; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Доведення відсутності вини у спричиненні шкоди відповідно до вимог статті 1166 ЦК України покладено на відповідача (такий висновок суду узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, наведеною у постанові від 23 січня 2018 року у справі № 753/7281/15).

Посилання відповідача на недоліки в оформленні Акта про залиття від 19 квітня 2017 року та несвоєчасне надання його для ознайомлення суд вважає недостатніми для визнання цього письмового доказу недопустимим, оскільки обставини, що викладені у ньому не спростовані відповідачем шляхом подання доказів на підтвердження своїх заперечень (наприклад, висновку експерта). Недоліки вказаного Акту самі по собі не є підставою для відмови у задоволенні позовних вимог.

Доводи відповідача, про відсутність у її квартирі під час обстеження 19 квітня 2017 року залишків залиття також не вказують на безпідставність позовних вимог, оскільки факт залиття стався за три дні до складання акту, наслідки його відображено у Актах від 25.04.2017 року. Посилання на нездійснення нею переобладнання мереж водопостачання та відсутності порушень при підключенні рушникосушарки суд також вважає необґрунтованим, оскільки вони спростовані даними, що містяться у Акті залиття від 19 квітня 2017 року, доказів на підтвердження своїх доводів також не надано.

З огляду на зазначене суд не приймає заперечення ОСОБА_6 щодо недоведення позивачами причин залиття та її вини, оскільки під час розгляду справи відповідачем не наведено обставин і доказів, які б вказували на інші причини залиття та виключали б її вину у залитті квартири позивачів.

Відтак, суд вважає, що залиття квартир позивачів сталося внаслідок неналежного утримання квартири АДРЕСА_1, що належить відповідачу ОСОБА_6, яка не довела, що шкоди майну позивачів завдано не з її вини. Отже є підстави для задоволення позовних вимог та відшкодування за рахунок відповідача на користь позивачів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 майнової шкоди та судових витрат.

Згідно зі статтею 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Частиною 1 статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

На доведення розміру завданої майнової шкоди позивачами надано висновки за результатами експертного будівельно-технічного дослідження, що визначають вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень, які утворилися внаслідок залиття. Згідно з висновком № 18/09-2017 від 18 вересня 2017 року вартість таких робіт у квартири ОСОБА_3 складає 10650,00 грн, а у квартирі ОСОБА_4 - 17648,00 грн (висновок № 19/09-2017 від 19 вересня 2017 року).

З огляду на відсутність інших доказів, які б надавали змогу встановити розмір матеріального збитку, завданого позивачам суд вважає правильним задовольнити позовні вимоги частково, визначивши розмір шкоди, що підлягає відшкодуванню відповідачем позивачам з урахуванням висновків вказаних експертних досліджень, а саме стягнути з відповідача 10650,00 грн на користь ОСОБА_3 та на користь ОСОБА_4 - 17648,00 грн.

Відповідно до частин першої та третьої статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи. Зокрема, до витрат, пов'язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; пов'язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; а також пов'язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.

Згідно зі статтею 141 ЦПК України, з відповідача підлягає стягненню на користь ОСОБА_3 витрати на оплату судового збору у сумі 640 грн. та 2000 грн. витрат, пов'язаних з проведенням експертного дослідження, а на користь ОСОБА_4 - 640 грн. витрат на оплату судового збору та 2500 грн. витрат, пов'язаних з проведенням експертного дослідження.

При цьому витрати позивачів на оплату послуг банку з перерахування коштів не підлягають включенню до загальної суми судових витрат та стягненню з відповідача, оскільки не є витратами безпосередньо пов'язаними з розглядом справи.

Керуючись ст.ст.5, 12, 13, 81, 141, 259, 263-265 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки с.В.Димерка, Броварського району, Київської області, ІПН: НОМЕР_1, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2, ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_3, уродженця с. Ценів, Козівського району, Тернопільської області, ІПН: НОМЕР_2, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4 до ОСОБА_6 (ІНФОРМАЦІЯ_6, уродженки м.Баку, Азербайджан, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1), третя особа: Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м.Києва» про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири - задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_6 на користь ОСОБА_3:

-10 650 (десять тисяч шістсот п'ятдесят) гривень в рахунок відшкодування завданої майнової шкоди;

-640 (шістсот сорок) гривень судового збору;

-2 000 (дві тисячі гривень) витрат, пов'язаних з залученням експерта.

Стягнути з ОСОБА_6 на користь ОСОБА_4:

-17 648 (сімнадцять тисяч шістсот сорок вісім) гривень в рахунок відшкодування завданої майнової шкоди;

-640 (шістсот сорок) гривень судового збору;

-2 500 (дві тисячі п'ятсот гривень) витрат, пов'язаних з залученням експерта.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складання його повного тексту до Апеляційного суду м.Києва через Оболонський районний суд м.Києва.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя А.М.Майбоженко