Справа № 694/402/18
провадження № 2/694/249/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

01.11.2018 р. м.Звенигородка

Звенигородський районний суд Черкаської області

в складі:головуючої судді Гончаренко Т.В.

з участю секретаря судового засідання Блискавки А.С.

представника позивача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Звенигородка цивільну справу за позовом публічного акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» до ОСОБА_4 про стягнення боргу кредитором спадкодавця,

ВСТАНОВИВ:

Представник публічного акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк», звернувся до Звенигородського районного суду Черкаської області з позовом до ОСОБА_4. про стягнення боргу кредитором спадковавця в сумі 12 289,47 грн. та судові витрати по справі в сумі 1762 грн.

Відповідно до позовної заяви ОСОБА_3 згідно укладеного договору № б/н від 18.11.2010 року, отримала кредит в розмірі 8000 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Договірні зобов'язання боржник належним чином не виконала. Станом на дату смерті заборгованість відповідача складає 12289,47 грн.

Ухвалою Звенигородського районного суду Черкаської області від 19.04.2018 року позовну заяву було залишено без руху (а.с.66). Позивач вчасно та в повному обсязі усунув недоліки.

Ухвалою Звенигородського районного суду Черкаської області від 10.05.2018 року відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання. Крім того задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів (а.с.75-76).

Ухвалою Звенигородського районного суду Черкаської області від 21.09.2018 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду (а.с.123).

Ухвалою Звенигородського районного суду Черкаської області від 12.10.2018 року у задоволенні клопотання представника позивача про витребування доказів відмовлено (а.с.135).

Представник позивача в судовому засіданні позов підтримав повністю та просив його задоволити, не заперечує проти заочного розгляду справи.

Відповідач ОСОБА_4. в судове засідання не з'явилася, була належним чином повідомлена про день, час та місце судового засідання шляхом направлення судових повісток за зареєстрованим місцем проживання Причини своєї неявки суду не повідомила. Клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходили.

Справу вирішено за правилами заочного розгляду передбаченими ст.ст. 280-282 ЦПК України за відсутності відповідача ОСОБА_4. повідомленої у встановленому законом порядку про дату, час і місце судового засідання, яка не з'явилася в судове засідання без повідомлення причин, не подала відзиву проти позову, а позивач не заперечує проти такого порядку розгляду справи.

Дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об'єктивно наявні у справі докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв'язок у сукупності, з'ясувавши усі обставини справи, на які сторона посилалася як на підставу своїх вимог, суд вважає, що в задоволенні позову слід відмовити з наступних підстав.

Судом встановлено, що 18.11.2010 року ПАТ КБ «Приватбанк» за заявою ОСОБА_3 надав кредит у розмірі 8000 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. (а.с. 11).

Згідно розрахунку, наданого позивачем, станом на дату смерті ОСОБА_3 має заборгованість 12289.47 грн., яка складається з наступного: 5446,61 грн. - заборгованість за тілом кредиту; 6015.94 грн. - заборгованість по процентам за користування кредитом; 826.92 - заборгованість за пенею (а.с.5-10).

Позичальник ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_1 від 25.11.2016 року (а.с. 99).

Відповідно до свідоцтва про народження НОМЕР_2 від 04.08.1979 року встановлено, що ОСОБА_4 є рідною донькою померлої ОСОБА_3.(а.с.103).

Відповідно до свідоцтва про одруження ОСОБА_4 змінила прізвище на «ОСОБА_4» (а.с.102).

Згідно спадкової справи за № 61/2017 від 17.05.2017 року приватним нотаріусом Звенигородського нотаріального округу Головного управління юстиції в Черкаській області Бедратою-Скляр Н.М. заведена спадкова справа за № 61/2017 року після смерті ОСОБА_3, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1. З заявою про прийняття спадщини звернулася дочка ОСОБА_4. Свідоцтво про право на спадщину не видавалось. (а.с.97-114).

Відповідно до ч.1 ст.1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов'язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти.

Згідно статей 526, 527, 530 ЦК України зобов»язання повинні виконуватись належним чином і в установлений строк відповідно до умов договору та вимог закону.

Відповідно до положень статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав і обов"язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права і обов"язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, за виключенням тих прав і обов"язків, що зазначені у статті 1219 ЦК України (статті 1218, 1231 ЦК України). Часом відкриття спадщини є день смерті особи, або день, з якого вона оголошується померлою (частина друга статті 1220 ЦК України).

Як передбачено ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Згідно ст. 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Разом з тим, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (частина п»ята статті 1268 ЦК України). Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Частиною 1 ст. 1297 ЦК України визначено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов»язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Таким чином, спадкові права є майновим об"єктом цивільного права, оскільки вони надають спадкоємцям можливість успадкувати майно (прийняти спадщину), але право розпорядження нею виникає після оформлення успадкованого права власності у встановленому законом порядку.

Оскільки зі смертю боржника зобов"язання по поверненню кредиту включаються до складу спадщини, то умови кредитного договору щодо строків повернення кредиту чи сплати його частинами не застосовуються, а підлягають застосуванню норми статті 1282 ЦК України щодо обов"язку спадкоємців задовольнити вимоги кредитора у порядку, передбаченому частиною другою цієї норми.

Так, згідно зі статтею 1282 ЦК України спадкоємці зобов"язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов"язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Вимоги кредитора вони зобов"язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями і кредитором не встановлено інше. У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора накладає стягнення на майно, яке було передано спадкоємцям у натурі.

Разом з тим, положення зазначеної норми застосовуються у випадку дотримання кредитором норм статті 1281 ЦК України щодо строків пред"явлення ним вимог до спадкоємців. Недотримання цих строків, які є присічними (преклюзивними), позбавляє кредитора права вимоги до спадкоємців.

Згідно роз'яснень, які містяться в постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 30.03.2012 року, при вирішенні спорів щодо виконання зобов'язань за кредитним договором у випадку смерті боржника/позичальника за наявності поручителя чи спадкоємців суди мають враховувати, що з урахуванням положення статті 1282 ЦК спадкоємці боржника за умови прийняття спадщини є боржниками перед кредитором у межах вартості майна, одержаного у спадщину. При цьому спадкоємці несуть зобов'язання погасити нараховані відсотки і неустойку тільки в тому випадку, якщо вони вчинені позичальникові за життя. Інші нараховані зобов'язання фактично не пов'язані з особою позичальника і не можуть присуджуватися до сплати спадкоємцями.

Тобто, законодавець ставить в залежність обов»язок спадкоємців боржника щодо сплати боргу за померлого від розміру одержаного ними у спадщину майна після померлого.

Судом по клопотанню представника позивача було витребувано відомості щодо наявності у спадкодавця майна та отримання відповідачем ОСОБА_4. будь-якого рухомого та нерухомого майна, яке належало померлій ОСОБА_3

Матеріали справи не містять у собі відомостей про майно, одержане відповідачем у спадщину після смерті ОСОБА_3 в межах вартості якого вони зобов'язані задовольнити вимоги кредитора - публічного акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк».

Із витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 47744640 від 17.05.2017 року, інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 47744843 від 17.05.2017 року та витяг про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 47744943 від 17.05.2017 року встановлено, що заповіт та спадкові справи за заявами інших спадкоємців крім ОСОБА_4. відсутні. (а.с104-106).

Таким чином, спадкова справа за заявою спадкоємця була відкрита, але свідоцтво про право на спадщину не видавалось, тому в розумінні ст. 1282 ЦК України відсутня можливість за відсутності свідоцтва про право на спадщину визначити об»єм спадкового майна та його вартість, а тому позов є передчасним.

Крім цього, згідно п.3.11 «Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України» заява про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття підлягає реєстрації у Книзі обліку і реєстрації спадкових справ у день надходження. У разі надходження такого документа поштою він підлягає також реєстрації у Журналі реєстрації вхідних документів. Усі наступні заяви (додаткові, він інших спадкоємців, кредиторів) також реєструються у Книзі обліку і реєстрації спадкових справ під самостійними номерами та хронологічному порядку. На всіх заявах зазначаються дата і час надходження та номер спадкової справи.

Отже, представник публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» не позбавлений можливості подати до нотаріальної контори заяву, як кредитор, для повідомлення його в обов»язковому порядку нотаріусом в разі отримання спадкоємцями свідоцтва про право на спадщину.

Враховуючи, вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» про стягнення боргу за кредитним договором спадкодавця до ОСОБА_4. є такими що не підлягають задоволенню.

Оскільки позов не обґрунтований, судові витрати по справі у порядку ст. 141 ЦПК України покладаються на позивача.

Керуючись ст. ст. 2, 13, 76-82, 89, 133, 141, 263-265, 268, 272, 273, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

В И Р І Ш И В :

У задоволенні позову публічного акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» до ОСОБА_4 про стягнення боргу кредитором спадкодавця - відмовити.

Судові витрати покласти на позивача.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом 30 днів з дня його проголошення до Апеляційного суду Черкаської області.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочну рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин..

Суддя Т.В. Гончаренко