Постанова

Іменем України

24 жовтня 2018 року

м. Київ

справа № 203/5053/15-ц

провадження № 61-24089св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Стрільчука В. А.,

суддів: Кузнєцова В. О., Погрібного С. О., Ступак О. В. (суддя-доповідач), Усика Г. І.,

учасники справи:

позивач - Публічне акціонерне товариство «ДТЕК Дніпрообленерго»,

відповідач - ОСОБА_2,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 31 травня 2016 року у складі судді Карпенка С. Ф. та ухвалу Апеляційного суду Дніпропетровської області від 09 лютого 2017 року у складі колегії суддів: Ткаченко І. Ю., Каратаєвої Л. О., Пищиди М. М.,

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2015 року Публічне акціонерне товариство «ДТЕК Дніпрообленерго» (далі - ПАТ «ДТЕК «Дніпрообленерго») звернулося до суду з позовом до ОСОБА_2 про відшкодування збитків.

Свої вимоги позивач обґрунтовував тим, що 10 квітня 2015 року під час технічних перевірок стану електричних приладів обліку та електроустановок у ОСОБА_2, як споживача, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1, встановлено факт порушення відповідачем Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 (далі - Правила),а саме споживання електричної енергії шляхом самовільного підключення до мереж енергопостачальника після відключення поза межами приладу обліку.

Враховуючи наведене, ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» просило суд стягнути збитки у розмірі 11 513,53 грн.

Рішенням Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 31 травня 2016 року позов задоволено. Стягнуто із ОСОБА_2 на користь ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» 11 513,53 грн у рахунок відшкодування збитків. Вирішено питання судових витрат.

Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що факт порушення відповідачем правил користування електричною енергією, а саме безоблікове споживання електричної енергії шляхом самовільного підключення до мереж енергопостачальника після відключення від приладу обліку, підтверджується наданими позивачем речовими доказами, а також показаннями свідків. Внаслідок протиправних дій відповідача ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» завдано збитків на загальну суму 11 513,53 грн, які підлягають стягненню із відповідача.

Ухвалою Апеляційного суду Дніпропетровської області від 09 лютого 2017 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 відхилено. Рішення Кіровського районного суду м. Дніпропетровськ від 31 травня 2016 року залишено без змін.

Рішення суду апеляційної інстанції мотивоване тим, що суд першої інстанції, повно і всебічно з'ясувавши обставини справи, ухвалив законне та обґрунтоване рішення. Доводи апеляційної скарги про те, що акт про порушення від 10 квітня 2015 року складений за відсутності відповідача є безпідставними, оскільки зазначений акт підписаний відповідачем. Крім того, відповідач не заперечував факт вчинення ним правопорушення.

У березні 2017 року ОСОБА_2 подав до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ касаційну скаргу на рішення Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 31 травня 2016 року та ухвалу Апеляційного суду Дніпропетровської області від 09 лютого 2017 року, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просив суд скасувати рішення судів попередніх інстанцій та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.

Касаційна скарга мотивована тим, що суди попередніх інстанцій не оцінили належним чином усіх доказів та не встановили усіх обставин справи, у зв'язку із чим ухвалили незаконні та необґрунтовані рішення. Відповідач не був присутній при складенні акту про порушення, не ознайомлювався із ним та не підписував його. Судом першої інстанції неправомірно відмовлено відповідачу у задоволенні клопотання про призначення почеркознавчої експертизи, а також заяви про відвід судді. Апеляційний суд розглянув справу за відсутності відповідача у судовому засіданні.

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 27 березня 2017 року відкрито касаційне провадження, витребувано матеріали справи та надано строк для подання заперечень на касаційну скаргу.

У квітні 2017 року від ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго»надійшли заперечення на касаційну скаргуОСОБА_2, у яких заявник просить відхилити указану касаційну скаргу та залишити без змін рішення судів попередніх інстанцій, посилаючись на те, що касаційна скарга є необґрунтованою і такою, що не підлягає задоволенню, оскільки фактично зводиться до переоцінки доказів, яким суди надали належну оцінку. У матеріалах справи відсутні будь-які докази на підтвердження того, що відповідач звертався до позивача із заявами про підключення його квартири до електропостачання. Доводи касаційної скарги про те, що акт про порушення від 10 квітня 2015 року складений за відсутності відповідача спростовуються показаннями свідків, допитаних у судовому засіданні.

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 09 листопада 2017 року справу призначено до судового розгляду.

15 грудня 2017 року набув чинності Закон України від 03 жовтня 2017 року «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів», за яким судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд (стаття 388 ЦПК України).

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до підпункту 4 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України касаційні скарги (подання) на судові рішення у цивільних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного цивільного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

У травні 2018 року вказану справу разом із матеріалами касаційного провадження передано до Верховного Суду.

Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим (частина перша статті 263 ЦПК України).

Частиною першою статті 400 ЦПК України передбачено, що під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційної скарги, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що касаційна скарга ОСОБА_2 не підлягає задоволенню із таких підстав.

Судами встановлено, що ОСОБА_2 із 08 серпня 2003 року є власником квартири АДРЕСА_1 та проживає і зареєстрований у ній.

10 квітня 2015 року за вказаною адресою представниками ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» проведено перевірку дотримання відповідачем, як споживачем, вимог Правил та виявлено порушення цих Правил, а саме самовільне підключення до мереж енергопостачальника після відключення поза межами приладу обліку відкритою електропроводкою. За результатами перевірки складений акт про порушення від 10 квітня 2015 року Н № 102699.

При цьому представниками позивача складений також акт технічної перевірки стану і схеми підключення засобу обліку електроенергії, збереження пломб на ньому та стану до облікової проводки побутового споживача.

Згідно з актом про порушення від 10 квітня 2015 року № 102699 представниками позивача здійснено відключення електроустановки споживача від постачання електричної енергії.

06 травня 2015 року відбулося засідання комісії 5 РЕМ ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» з розгляду факту порушення споживачем ОСОБА_2 Правил, за наслідками чого, визначено розмір заподіяної відповідачем ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» шкоди, яка складає 11 513,53 грн, що підтверджується копією протоколу від 06 травня 2015 року № 631/Н102699 та копією розрахунку розміру відшкодування збитків за актом про порушення від 10 квітня 2015 року Н № 102699.

Відносини щодо постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 Цивільного кодексу України, положеннями Закону України «Про електроенергетику» у редакції, чинній на час виникнення оспорюваних правовідносин (далі - Закон), Правилами та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562 (далі - Методика).

Частиною четвертою статті 26 Закону передбачено, що споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та Правил.

Відповідно до положень статті 27 Закону правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.

У пункті 48 Правил зазначено, що споживач несе відповідальність згідно із законодавством за порушення Правил, розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без засобів обліку.

Порядок складання актів про порушення споживачем Правил передбачений пунктом 53, відповідно до якого у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

На підставі акта енергопостачальник має право відключити споживача від електропостачання, а також визначити величину збитків, завданих йому протиправними діями споживача. Розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопостачальнику внаслідок користування електричною енергією, обчислюється відповідно до Методики.

Враховуючи наведене, суди попередніх інстанцій дійшли обґрунтованого висновку про те, що відповідач самовільно підключив електроустановки до мереж енергопостачальника після відключення поза межами приладу обліку, чим порушив норми законодавства України, а тому зобов'язаний відшкодувати позивачу вартість необлікованої використаної електричної енергії, яка обрахована відповідно до положень Методики.

Посилання заявника в касаційній скарзі на неналежне дослідження судами усіх доказів та неповне з'ясування обставин, які мають значення для справи, повністю спростовуються змістом оскаржуваних рішень, які є достатньо повними і обґрунтованими, містять переконливі висновки по суті вирішеного спору, а також встановленими судами і наведеними вище обставинами справи.

Доводи заявника в касаційній скарзі про неправомірне відхилення судом першої інстанції клопотання відповідача про призначення почеркознавчої експертизи не беруться до уваги з огляду на таке.

Відповідно до частини шостої статті 147 ЦПК України 2004 року висновок експерта для суду не є обов'язковим і оцінюється судом за правилами, встановленими статтею 212 цього Кодексу.

Тобто висновок експерта є рівноцінним із іншими видами доказів і не має заздалегідь установленої сили.

Отже, судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Із журналу судового засідання від 24 грудня 2015 року та ухвали Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 06 квітня 2016 року вбачається, що клопотання про призначення експертизи розглядалося у судовому засіданні 24 грудня 2015 року. Вказане клопотання визнано таким, що подано передчасно, оскільки не були допитані свідки у справі, з чим погодився відповідач. При цьому відповідачу роз'яснено право повторного звернення із клопотанням про призначення експертизи.

Судами встановлено, що відповідача був присутній під час складення акту про порушення від 10 квітня 2015 року Н № 102699, ознайомився із ним та підписав його. Вказані факти підтверджуються показами свідків ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, допитаних у судовому засіданні, а також наданим позивачем відеозаписом.

Крім того, відповідач не заперечував проти висновків вказаних в акті про порушення, а лише не погоджувався із дотриманням формальностей при його складанні, що саме по собі не свідчить про неправильність дій позивача та не спростовує факту самовільного підключення.

Таким чином, відхилення судом першої інстанції клопотання про призначення почеркознавчої експертизи не вплинуло на правильність вирішення справи по сутті.

Посилання заявника у касаційній скарзі на обмеження місцевим судом його процесуальних прав у зв'язку із відмовою у задоволенні заяви про відвід є безпідставним, оскільки відповідачем не надано суду жодних доказів на підтвердження заінтересованості судді у результаті розгляду справи. Відповідач помилково вказував, що суддя Карпенко С. Ф. вже розглядав вказану справу і ухвалив заочне рішення від 08 жовтня 2015 року, оскільки справа розглядалася іншим суддею.

Доводи касаційної скарги про те, що суд апеляційної інстанції розглядав справу по суті за відсутності відповідача, є безпідставними і спростовуються матеріалами справи, зокрема журналом судового засідання від 09 лютого 2017 року, із якого вбачається, що відповідач був присутній у судовому засіданні.

Інші доводи касаційної скарги зводяться до незгоди заявника з висновками судів попередніх інстанцій щодо встановленних обставин справи, містять посилання на факти, що були предметом дослідження й оцінки судами. В силу вимог статті 400 ЦПК України суд касаційної інстанції не вправі встановлювати нові обставини та переоцінювати докази.

Викладене дає підстави для висновку, що касаційна скарга підлягає залишенню без задоволення, арішення судів попередніх інстанції - без змін із підстав, передбачених статтею 410 ЦПК України.

Керуючись статтями 409, 410, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Рішення Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 31 травня 2016 року та ухвалу Апеляційного суду Дніпропетровської області від 09 лютого 2017 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції є остаточною і оскарженню не підлягає.

ГоловуючийВ. А. Стрільчук

Судді:В. О. Кузнєцов

С. О. Погрібний

О. В. Ступак

Г. І. Усик