26 жовня 2018 року м. Запоріжжя
Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя у складі: головуючого судді Крамаренко І.А., при секретарі Тимченко А.В. розглянувши у відкритому судовому засіданні в загальному позовному провадженні, у підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
18.09.2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, мотивуючи свої вимоги тим, що з 03.07.2010 р. він перебуває з відповідачем у шлюбі, зареєстрованому Заводським відділом реєстрації актів цивільного стану Запорізького міського управління юстиції, актовий запис № 143. Від сумісного життя сторони мають малолітню дитину ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Шлюбні відносини з відповідачем фактично припинені з 2015 року з причин відсутності взаєморозуміння у вирішенні питань сім'ї. Позивач вважає, що зберегти шлюб не можливо, подальше спільне життя та збереження шлюбу суперечитиме інтересам подружжя. У звязку з зазначеним позивач просить шлюб розірвати.
Ухвалою суду від 03 жовтня 2018 року відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу в порядку загального позовного провадження та призначено у справі підготовче судове засідання.
Позивач у судове засідання не зявився, надав суду письмову заяву про розгляд справи у його відсутності, без проведення фіксації судового засідання, просить не вживати заходи щодо примирення подружжя.
Відповідачка у судове засідання не з'явилась, надала суду письмову заяву про розгляд справи за її відсутності, без проведення фіксації судового засідання, просить не вживати заходів щодо примирення подружжя та після розірвання шлюбу залишити прізвище ОСОБА_2.
За викладених обставин суд вважає за можливе ухвалити рішення у підготовчому судовому засідання, що відповідає приписам ч. 3 ст. 200 ЦПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі, якщо відповідно до положень Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснюється.
У зв'язку з чим, на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін на підставі наявних у справі доказів, без фіксації судового процесу.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 перебувають у шлюбі, зареєстрованому 03.07.2010 року Заводським відділом реєстрації актів цивільного стану Запорізького міського управління юстиції, актовий запис № 143, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії 1-ЖС № 085134 від 03.07.2010 року. Згідно свідоцтва про народження серія І-ЖС №246925 від 09 січня 2014 року, виданого Хортицьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Запорізького міського управління юстиції, від шлюбу сторони мають малолітню дитину ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.
Відповідно до ст. 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка.
Статтею 21 СК України визначено, що шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у державному органі реєстрації актів цивільного стану.
Згідно ч. 3, 4 ст. 56 СК України, кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушувати до припинення шлюбних відносин, примушувати до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на особисту свободу і може мати наслідки, встановлені законом.
Таке положення національного законодавства України відповідає ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10.12.1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім'ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.
Відповідно до ч. 1 ст. 110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.
Суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини з інвалідністю та інші обставини життя подружжя.
Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам дитини, що має істотне значення відповідно до ст. 112 СК України.
Згідно до ст.109 СК України шлюб розривається судом, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їх права, а також права їх дітей.
Судом встановлено, що причиною припинення шлюбних відносин подружжя є непорозуміння у вирішенні питань сімї.
Враховуючи, що позивач та відповідач наполягають на розірванні шлюбу, позовна заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі сторін.
Таким чином, оскільки шлюбні відносини між сторонами фактично припинені, примирення є неможливим, подальше збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, суд приходить до висновку, що позовні вимоги належить задовольнити, шлюб між позивачем та відповідачем розірвати.
Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
ОСОБА_2, у заяві від 26.10.2018 просила після розірвання шлюбу залишити їй прізвище Будкова.
Керуючись ст.ст. 105, 112 СК України, ст.ст. 259, 263-265, 280-284 ЦПК України, суд,
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2про розірвання шлюбу задовольнити.
ОСОБА_2 після розірвання шлюбу залишити прізвище «Будкова».
Повне судове рішення складено 30 жовтня 2018 року.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Запорізького апеляційного суду шляхом подачі у 30-денний строк з дня складення повного судового рішення, апеляційної скарги.

Апеляційна скарга на рішення суду до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телемунікаційної системи подається до Запорізького апеляційного суду через Орджонікідзевський районний суд міста Запоріжжя.

Рішення суду, після набрання ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та поставлення відмітки в актовому записі про шлюб згідно ст. 115 СК України.

Суддя: І.А.Крамаренко