Провадження № 2-зз/752/73/18
УХВАЛА

23.10.2018 року Голосцївський районний суд м. Києва

в складі головуючого судді Чередніченко Н.П

з участю секретаря сдового засідання Шевчук М.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києві повторну заяву відповідача ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову від 23.10.2018 року у цивільній справі № 752/14846/18 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Клітко Валентина Василівна про визнання договору позики та договору іпотеки недійсними, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Клітко Валентина Василівна про визнання договору позики та договору іпотеки недійсними.

23.10.2018 року до суду надійшла повторна заява від відповідача ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову, застосованих ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 23.07.2018 року. В обґрунтування заяви відповідач посилається на те, що накладення арешту на квартиру грубо порушують її права, як іпотекодержателя, зокрема, в частині задоволення власних потреб за основним зобовязанням за рахунок іпотечного майна. Крім того, при розгляді заяви про забезпечення позову судом не було зясовано та перевірено чи була реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду у разі його задоволення, взагалі не було взято до уваги інтереси відповідача.

Позивач в судовому засіданні заперечував проти задоволення заяви.

Відповідач в судовому засіданні просила заяву задовольнити та зняти арешт з квартири.

Третя особа в судове засідання не зявилась. Про розгляд заяви повідомлялась належним чином, в звязку з чим суд вважає за можливе розглянути заяву без її участі.

Заслухавши сторони, дослідивши заяву та матеріали справи, суд прийшов до висновку, шо в задоволенні заяви слід відмовити за наступних підстав.

Судом встановлено, що в провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Клітко Валентина Василівна про визнання договору позики та договору іпотеки недійсними.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 23.07.2018 року, заяву ОСОБА_3 про забезпечення позову було частково задоволено та накладено арешт на нерухоме майно квартиру № АДРЕСА_1. В задоволенні інших вимог відмовлено (а.с. 27-30).

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 03.09.2018 року, в задоволенні заяви відповідача ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі № 752/14846/18 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Клітко Валентина Василівна про визнання договору позики та договору іпотеки недійсними, було відмовлено (а.с.155-157).

Копію ухвали було направлено сторонам у справі для відома та, зокрема, відповідач ОСОБА_2 її отримала особисто 12.09.2018 року, про що свідчить поштове повідомлення, яке міститься в матеріалах справи (а.с.158, 162).

Зазначена ухвала сторонами не оскаржена та на даний час набрала законної сили.

Однак, відповідач 23.10.2018 року повторно звернулась до суду із заявою про скасування заходів забезпечення позову, зазначаючи про порушення її прав.

Відповідно до ч. 1 ст. 158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Відповідно до ч. 4 ст. 158 ЦПК України, за результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала.

Відповідно до ст. 149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред'явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних права бо інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

З огляду на зміст зазначеної норми метою вжиття таких заходів є забезпечення реального виконання відповідного рішення суду. Метою вжиття заходів забезпечення позову є охорона матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують за його позовом реальне виконання позитивно прийнятого рішення, у разі прийняття такого. Забезпечення позову покликано, не порушуючи принципів змагальності і процесуального рівноправ'я сторін, на вжиття негайних заходів, направлених на недопущення утруднення чи неможливості виконання судового рішення, а також перешкодити спричиненню значної шкоди заявнику.

Відповідно до роз'яснень, даних у п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер та діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті.

Суд вважає за необхідне зазначити, що доводи відповідача по справі, викладені у повторній заяві, не спростовують необхідності скасування вжитого заходу забезпечення позову у справі, є по суті ідентичними першій заяві про скасування заходів забезпечення позову, а тому враховуючи характер спірних правовідносин, суть заявлених позовних вимог та беручи до уваги, що забезпечення позову є тимчасовим заходом, суд приходить до висновку про те, що потреба в забезпеченні позову не відпала та не змінились обставини, що зумовили його застосування.

Крім того, суд звертає увагу на те, що твердження відповідача в повторній заяві є по суті відзивом на позов, який відповідач вважає безпідставним та недоведеним, а також судом приймається до уваги те, що ухвала суду, якою накладено арешт, а також відмовлено в задоволені заяви про скасування заходів забезпечення позову, - відповідачем у встановленому законом порядку не оскаржені та на даний час є чинними.

Крім того, посилання сторони відповідача на те, що при розгляді заяви про забезпечення позову не було взято до уваги інтереси відповідача, суд до уваги не приймає, оскільки, судом заяву про забезпечення позову було задоволено частково, та в задоволенні вимоги позивача про заборону відповідачу вчиняти дії щодо предмету спору або іншим особам щодо відступлення права вимоги за договором позики, було відмовлено.

Враховуючи викладене, а також приймаючи до уваги те, що процесуальне рішення по справі не прийнято, суд не вбачає підстав для скасування заходів забезпечення позову до вирішення спору по суті, у зв'язку з чим у задоволенні повторної заяви про скасування заходів забезпечення позову слід відмовити.

На підставі викладеного, та керуючись ст.ст. 158, 260 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні повторної заяви відповідача ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову від 23.10.2018 року у цивільній справі № 752/14846/18 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Клітко Валентина Василівна про визнання договору позики та договору іпотеки недійсними, - відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги через Голосіївський районний суд м. Києва.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Н.П. Чередніченко