печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 грудня 2018 року Печерський районний суд м. Києва

суддя Батрин О.В.

секретар Гасюк В.В.,

учасники справи:

позивач: ОСОБА_1

відповідач 1: ОСОБА_2

відповідач 2: ОСОБА_3

третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Саваріна Олена Сергіївна

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні клопотання ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову,

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшла заява відповідача ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову, накладеного ухвалою суду від 5 квітня 2018 року, а саме: арешту на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна: 000, заборони ОСОБА_2 та ОСОБА_3 вчиняти будь-які дії спрямовані на відчуження та/або обтяження майна -вказаної квартири. Зазначив, що такий вид забезпечення позову порушує право власності дочки відповідача ОСОБА_3 щодо спірної квартири, позов є необґрунтованим та безпідставним. Оспорюваний договір дарування не є фіктивним, оскільки він не укладався з метою уникнення відповідачем кримінальної відповідальності. Кримінальне провадження відносно ОСОБА_2 на даний час не розслідується, що свідчить про відсутність підстав для подальшого застосування заходів забезпечення позову.

Представники відповідача ОСОБА_5 підтримала заяву про скасування заходів забезпечення позову.

Інші учасники справи до судового засідання не з'явились. Тому, суд розглянув заяву про скасування заходів забезпечення позову у ї відсутність

Заслухавши пояснення учасників справи та дослідивши матеріали справи суд дійшов висновку про відмову у скасуванні заходів забезпечення позову, виходячи з такого.

Відповідно до ч. 1 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Відповідно до ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред'явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 22 грудня 2006 року розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з'ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

З матеріалів справи вбачається, що предметом спору є визнання недійсним договору дарування 3.10.2017 року ОСОБА_2 своїй доньці ОСОБА_3 квартири за адресою: АДРЕСА_1 з підстав його фіктивності.

При цьому, позивач як на підставу для задоволення позову, вказує, що після початку досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001017 від 23.02.2017 року та за 2 дні до оголошення ОСОБА_2 підозри у цьому провадженні, останній здійснив відчуження квартири своїй доньці з метою уникнення стягнення на квартиру для забезпечення спеціальної конфіскації та задоволення цивільного позову позивача ОСОБА_1, поданого в межах кримінального провадження на суму 7 370 209 грн. 23 коп.

Тому, з метою забезпечення позову ухвалою суду від 5 квітня 2018 року накладено арешт на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, а також заборонено ОСОБА_2 та ОСОБА_3 вчиняти будь-які дії спрямовані на відчуження та/або обтяження майна - вказаної квартири.

Враховуючи, що між сторонами дійсно виник спір з приводу квартири (оспорення договору дарування з підстав його фіктивності), не накладення арешту чи його скасування може утруднити чи унеможливити виконання рішення у разі задоволення позову та існує реальна загроза цьому - є ризик того, що відповідач ОСОБА_3 може надалі відчужити подаровану квартиру, що унеможливить у разі задоволення позову виконання рішення суду у справі, суд дійшов висновку про відмову у скасуванні заходів забезпечення позову.

При цьому, суд враховує, що вказаний вид забезпечення позову є співмірним із заявленими позивачем вимогами.

Доводи представника відповідача, що обвинувальний акт відносно ОСОБА_2, повернуто прокурору, оскільки в ньому не вказано час, місце вчинення кримінального правопорушення, що між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 не має майнового спору, наявність ухвали Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 19.01.18р. № 357/3497/17, котрою відмовлено слідчому у задоволенні клопотання про накладення арешту на майно ОСОБА_2 у кримінальному провадженні № 0001017, не спростовують наведених висновків суду та не є підставою для скасування заходів забезпечення позову.

На підставі викладеного та керуючись ст. 158 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви відповідача ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову - відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційні скарги подаються учасниками справи до Київського апеляційного суду або через Печерський районний суд м. Києва, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності ЦПК України в редакції від 15 грудня 2017 року.

СуддяО.В.Батрин