Ухвала

02 листопада 2018 року

м. Київ

справа №350/1924/17

провадження № 61-46082ск18

Верховний Суд у складі колегії судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Сімоненко В. М., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_2 на постанову Апеляційного суду Івано-Франківської області від 19 вересня 2018 року в справі за позовом Калуської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Князівської сільської ради Рожнятівського районуІвано-Франківської області до ОСОБА_2 про стягнення збитків за користування земельною ділянкою без правовстановлюючих документів,

ВСТАНОВИВ :

У грудні 2017 року Калуська місцева прокуратура в інтересах держави в особі Князівської сільської ради Рожнятівського району Івано-Франківської областізвернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення збитків за користування земельною ділянкою без правовстановлюючих документів

Позов мотивовано тим, що відповідач ОСОБА_2 є власником нежитлових приміщень, які знаходяться на території Князівської сільської ради, Рожнятівського району Івано-Франківської області, а саме: приміщення швейного цеху за адресою АДРЕСА_1, площею 513,2 кв.м., приміщення складу площею 207,5 кв.м., нежитлового приміщення площею 715,2 кв.м.

На підставі заяви ОСОБА_2 про надання йому в оренду земельної ділянки для обслуговування приміщення швейного цеху складу та незакінченого будівництвом шлакоблочного цеху, рішенням сесії Князівської сільської ради Рожнятівського району Івано-Франківської області від 28 травня 2002 року вирішено надати ОСОБА_2 земельну ділянку площею 0,20 га в оренду з правом викупу для обслуговування вищевказаних приміщень.

В подальшому 04 листопада 2005 року Князівська сільська рада Рожнятівського району Івано-Франківської областірозглянула заяву ОСОБА_2 про добровільну відмову від частини земельної ділянки біля приміщень незавершеного будівництва шлакоблочного цеху та приміщення складу та вирішила припинити право користування. Вилучено у ОСОБА_2 частину земельної ділянки площею 0,20 га біля незавершеного будівництва шлакоблочного цеху та приміщення складу, а також переведено вказану земельну ділянку в землі запасу сільської ради.

Відповідно до інформації, наданої Князівською сільською радою Рожнятівського району Івано-Франківської області 02 листопада 2017 року ОСОБА_2 протягом 2015-2017 років орендну плату чи земельний податок за користування земельними ділянками, на яких розташовані належні йому на праві приватної власності об'єкти нерухомого майна, не сплачував.

Князівська сільська рада Рожнятівського району Івано-Франківської області неодноразово повідомляла відповідача про необхідність оформлення правовстановлюючих документів, що посвідчують право користування чи право власності земельними ділянками, на яких розташовані об'єкти нерухомості, які належать відповідачу на праві власності.

У зв'язку з тим, що відповідачем не укладено договір оренди земельних ділянок із сільською радою, 13 березня 2017 року Князівська сільська рада Рожнятівського району Івано-Франківської області направила листа в Рожнятівську районну державну адміністрацію щодо розрахунку розміру завданих збитків ОСОБА_2

Комісія визначила розмір збитків, завданих Князівській сільській раді Рожнятівського району Івано-Франківської області, ОСОБА_2 за використання земельних ділянок загальною площею 0,62 га без правовстановлюючих документів. Розпорядженням Рожнятівської районної державної адміністрації від 26 липня 2017 року № 207 затверджено акт визначення розміру збитків завданих Князівській сільській раді Рожнятівського району Івано-Франківської області громадянином ОСОБА_2

Комісією встановлено, що Князівській сільській раді Рожнятівського району Івано-Франківської області завдані збитки у вигляді неотриманого доходу у розмірі 100 361 грн. 36 копійок, які спричинені внаслідок використання без правовстановлюючих документів земельних ділянок загальною площею 0,62 га. ОСОБА_2 та несплатою відповідачем платежів за фактичне користування землею.

Посилаючись на вищевказані обставини, позивач просив стягнути з відповідача ОСОБА_2 на користь Князівської сільської ради Рожнятівського району Івано-Франківської області 100 361,36 грн., а також 1600 грн. судового збору на користь прокуратури Івано-Франківської області.

Рішенням Рожнятівського районного суду Івано-Франківської області від 30 травня 2018 року в задоволенні позову відмовлено.

Постановою Апеляційного суду Івано-Франківської області від 19 вересня 2018 року рішення районного суду від 30 травня 2018 року скасовано та постановлено нове, яким позов Калуської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Князівської сільської ради Рожнятівського району Івано-Франківської області задоволено. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь Князівської сільської ради Рожнятівського району Івано-Франківської області суму неодержаного доходу в розмірі 100 361 грн. 36 коп. Вирішено питання про розподіл судових витрат.

16 жовтня 2018 року ОСОБА_2 звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою на постанову Апеляційного суду Івано-Франківської області від 19 вересня 2018 року, в якій просив вищезазначену постанову скасувати, а рішення суду від 30 травня 2018 рокузалишити в силі.

Верховний Суд, вивчивши подану касаційну скаргу та додані до неї документи, оскаржуване судове рішення, зробив висновок, що у відкритті касаційного провадження необхідно відмовити з таких підстав.

Згідно з пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, яке не підлягає касаційному оскарженню.

Відповідно до пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах, крім випадків, якщо: касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

Відповідно до частини шостої статті 19 ЦПК України малозначними справами є: справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п'ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частина перша статті 274 ЦПК України визначає, що у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються: малозначні справи і справи, що виникають з трудових відносин, а згідно частини другої цієї статті - може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Системний аналіз частини шостої статті 19, статті 274 ЦПК України дає підстави для висновку, що малозначними у цивільному процесі є, зокрема, справи незначної складності, визнані судом малозначними (за виключенням справ, які мають розглядатися тільки за правилами загального позовного провадження).

При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує критерії, визначені в частині третій статті 274 ЦПК України, а саме: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Предметом позову в цій справі є вимога про стягнення з відповідача суму неодержаного доходу в розмірі 100 361 грн. 36 коп., що є справою незначної складності і ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не належить до виключень із цієї категорії, передбачених пунктом 2 частини шостої статті 19 ЦПК України.

Таким чином ця справа є малозначною.

Крім того, відповідно до частини першої статі 411 ЦПК України судові рішення підлягають обов'язковому скасуванню з направленням справи на новий розгляд, якщо: справу розглянуто і вирішено неповноважним складом суду; в ухваленні судового рішення брав участь суддя, якому було заявлено відвід, і судом касаційної інстанції визнано підстави про відвід обґрунтованими; судове рішення не підписано будь-яким із суддів або підписано не тими суддями, що зазначені в судовому рішенні; судове рішення ухвалено суддями, які не входили до складу колегії, що розглянула справу; справу розглянуто за відсутності будь-кого з учасників справи, належним чином не повідомлених про дату, час і місце судового засідання, якщо такий учасник справи обґрунтовує свою касаційну скаргу такою підставою; судове рішення ухвалено судом з порушенням правил інстанційної або територіальної юрисдикції; суд розглянув в порядку спрощеного позовного провадження справу, яка підлягала розгляду за правилами загального позовного провадження;

У цій справі обставин, передбачених частиною четвертою статті 274, пунктом 2 частини третьої статті 389 та частиною першою статі 411 ЦПК України, за наявності яких судові рішення в малозначних справах підлягають касаційному оскарженню або обставин, за яких судове рішення підлягає обов'язковому скасуванню не встановлено.

З огляду на викладене та відповідно до пункту 2 частини третьої статті 389, пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України у відкритті касаційного провадження в даній справі слід відмовити.

Керуючись пунктом 2 частини третьої статті 389, пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ :

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_2 на постанову Апеляційного суду Івано-Франківської області від 19 вересня 2018 року в справі за позовом Калуської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Князівської сільської ради Рожнятівського району Івано-Франківської областідо ОСОБА_2 про стягнення збитків за користування земельною ділянкою без правовстановлюючих документів відмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В. М. Сімоненко