Провадження № 2/756/5978/18
У х в а л а

6 листопада 2018 року суддя Оболонського районного суду міста Києва Жук М.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1, яка діє в інтересах малолітніх дітей ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до ОСОБА_4, третя особа Служба у справах дітей Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації, про визнання права власності на майно в порядку спадкування та звільнення майна з-під арешту,

в с т а н о в и в:

У листопаді 2018 року ОСОБА_1 звернулася в інтересах неповнолітніх ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до суду з позовною заявою до ОСОБА_4,третя особа Служба у справах дітей Оболонської в місті Києві районної державної адміністрації, про визнання права власності на майно в порядку спадкування та звільнення майна з-під арешту.

Перевіривши позовну заяву й додані до неї матеріали, дійшов висновку про залишення її без руху, виходячи з наступного.

Вимоги до форми та змісту позовної заяви встановлені ст. 175 ЦПК України.

Відповідно до п. п. 2, 4, 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв'язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Згідно з роз'ясненнями, викладеними у п. 2 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03.06.2016 року № 5 "Про судову практику в справах про зняття арешту з майна" позов про зняття арешту з майна може бути пред'явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Позови на захист майнових прав малолітніх та неповнолітніх дітей боржника (засудженого) можуть бути пред'явлені їхніми законними представниками, а у випадках, встановлених законом, органами та особами, яким надано право захищати права, свободи чи інтереси інших осіб.

Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване.

Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення.

Разом з цим ОСОБА_1, яка діє в інтересах своїх неповнолітніх дітей, в якості відповідача у справі вказує лише ОСОБА_4, проте решту заінтересованих осіб, прав чи законних інтересів яких стосується її позов не зазначає.

Враховуючи викладене, позивачеві слід визначитись з колом учасників справи, їх процесуальним статусом, зазначити повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв'язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; зазначити зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів, обгрунтувати способи захисту прав або інтересів які ОСОБА_4 просить суд визначити у рішенні.

Крім того ОСОБА_1 відповідно до вимог ч. 1 ст. 177 ЦПК України повинна додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Також згідно вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку із розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 4 ст. 175 ЦПК України, якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

У позові ОСОБА_1, яка діє в інтересах своїх малолітніх дітей, посилається на те, що вона звільнена від сплати судового збору на підставі п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», однак доказів того, що діти, в інтересах яких вона звернулася до суду відносяться до категорії осіб, визначених указаною нормою не надає.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, ОСОБА_1 яка діє в інтересах неповнолітніх дітей, порушено дві вимоги, а саме вимогу майнового характеру про визнання права власності на частину квартири та вимогу немайнового характеру про звільнення майна з-під арешту.

Згідно із ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Таким чином, ОСОБА_1 слід надати докази сплати судового збору окремо за кожну з вимог майнового та немайнового характеру, враховуючи ставки судового збору, встановлені ст. 4 Закону України "Про судовий збір", або докази на підтвердження звільнення від сплати судового збору.

Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 175 ЦПК України, позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Всупереч вказаній вимозі, позов підписано ОСОБА_1 як позивачем не зважаючи на те, що вона є законним представником малолітніх ОСОБА_2 та ОСОБА_3.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На виконання зазначеної ухвали позивач, яка діє в інтересах своїх неповнолітніх дітей, повинна подати до суду позовну заяву в новій редакції відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України, з урахуванням вимог про усунення недоліків, викладених в цій ухвалі, а також надати докази звільнення від сплати судового збору чи квитанцію про його сплату.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя,

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1, яка діє в інтересах малолітніх дітей ОСОБА_2 та ОСОБА_3, залишити без руху та надати їй строк на усунення недоліків у термін до 20 листопада 2018 року, але не пізніше десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У випадку, якщо недоліки позовної заяви у встановлений строк не будуть усунуті, позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачеві.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати позивачеві.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://court.gov.ua/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя