У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 листопада 2018 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Захарчук С. С. ,

при секретарі - Ємець А. П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2, ОСОБА_3, треті особи: служба у справах дітей Подільської районної у м. Києві державної адміністрації, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Рогач В.В. про визнання договору дарування частини квартири недійсним.

Разом з позовною заявою ОСОБА_1 подано заяву про забезпечення позову, шляхом накладення арешту на 1/2 частини квартири АДРЕСА_1.

Обґрунтовуючи заяву ОСОБА_1 зазначала, що 1/2 частина зазначеної вище квартири була подарована сторонній особі без її згоди та без урахування того, що у спірній квартирі проживає малолітня дитина, та з метою недопущення відчуження зазначеної частини квартири новим співвласником у майбутньому, просила забезпечити позов шляхом накладення арешту на частину спірної квартири.

В силу норм ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред'явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Як роз'яснив Пленум Верховного Суду України у постанові від 22 грудня 2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

Відповідно до п. 4 зазначеної постанови розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з'ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

У позовній заяві ОСОБА_1 зазначає, що договір дарування 1/2 частини квартири був укладений між ОСОБА_2 і ОСОБА_3 без її згоди та без урахування того, що у зазначеній квартирі проживає малолітня дитини, у зв'язку з чим, на підставі ст. 203 ЦПК України просить визнати зазначений договір дарування недійсним.

Обґрунтовуючи заяву про забезпечення позову ОСОБА_1 зазначала, що 1/2 частина зазначеної вище квартири була подарована сторонній особі без її згоди та без урахування того, що у спірній квартирі проживає малолітня дитина, та з метою недопущення відчуження зазначеної частини квартири новим співвласником у майбутньому, просила забезпечити позов шляхом накладення арешту на частину спірної квартири.

Посилаючись на те, що невжиття заходів забезпечення позову у вигляді накладення арешту на частину квартири може істотно утруднити або зробити неможливим виконання рішення суду у разі задоволення позову, просила заяву задовольнити.

Оскільки у своїй заяві про забезпечення позову ОСОБА_1 посилається на те, що невжиття заходів забезпечення позову може істотно утруднити або зробити неможливим виконання рішення суду, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення заяви про забезпечення позову шляхом накладення арешту на частину спірної квартири, оскільки невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

Керуючись ст. ст. 149, 150, 153 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В :

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову - задовольнити.

Накласти арешт на 1/2 частину квартиру АДРЕСА_1, яка на праві спільної часткової власності належить ОСОБА_1 та ОСОБА_2.

Копії ухвали надіслати ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, службі у справах дітей Подільської районної у м. Києві державної адміністрації, приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Рогачу Вадиму Вікторовичу до відома.

Копію ухвали для виконання надіслати Департаменту з питань реєстрації Київської міської державної адміністрації.

Відповідно до п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд м. Києва.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'ятнадцяти днів з дня складення повного тексту рішення - 21.11.18.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала підлягає негайному виконанню незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

СуддяС. С. Захарчук