Справа № 654/3092/18
Провадження №2/654/1128/2018
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 жовтня 2018 року Голопристанський районний суд Херсонської області

в складі: головуючого - судді Сіянка В. М.

за участю секретаря Петришак В.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Гола Пристань Херсонської області в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у здійсненні права спілкування з дитиною, третя особа - служба у справах дітей Голопристанської районної державної адміністрації,

У С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про усунення перешкод у здійсненні права спілкування з онукою ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 Позов мотивовано тим, що донька позивача перебувала в шлюбі з відповідачем, ІНФОРМАЦІЯ_1 у них народилась дитина. ІНФОРМАЦІЯ_5 донька позивача померла та після її смерті відповідач, з яким залишилася проживати онука, чинить перешкоди у спілкуванні з дитиною, уникає телефонних розмов, не дозволяє забирати дитину до себе додому. Після чисельних марних спроб вирішити дане питання мирним шляхом, позивач вимушена звернутись до суду, оскільки в добровільному порядку не можливо врегулювати даний спір. З посиланням на ст. 159 СК України просила усунути перешкоди в здійсненні права на спілкування з онукою ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, зобов'язавши відповідача надавати можливість відвідування дитиною місця проживання баби щотижня з 16.00 години п'ятниці до 16.00 години неділі, а також один місяць літніх канікул щорічно.

У судовому засіданні позивач ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_4 підтримали позов, посилаючись на обставини, викладені в позовній заяві, та просили суд задовольнити позовні вимоги.

У судовому засіданні відповідач ОСОБА_2 та його представник ОСОБА_5 позовні вимоги не визнали, надали висновок Херсонської міської громадської асоціації психологів та психотерапевтів. Відповідач пояснив, що не бажає, щоб дитина наодинці спілкувалась з бабою ОСОБА_1, оскільки після таких зустрічей донька засмучена та замкнена.

Суд, розглянувши цивільну справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши матеріали справи та докази в їх сукупності, дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню частково з огляду на наступне.

ОСОБА_6 є донькою позивача ОСОБА_1 Згідно копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 ОСОБА_6 та відповідач ОСОБА_2 є батьками малолітньої ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 6).

Таким чином, позивач по справі є бабою малолітньої ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1

ОСОБА_6 померла ІНФОРМАЦІЯ_5 (а.с. 7).

З матеріалів справи вбачається, що малолітня ОСОБА_3 проживає разом з батьком ОСОБА_2 в АДРЕСА_1. Позивач ОСОБА_1 разом з чоловіком ОСОБА_7 та онуком ОСОБА_8 проживають також в АДРЕСА_2; у будинку умови для проживання та санітарний стан задовільні.

Відповідач ОСОБА_1 за місцем проживання характеризується позитивно (а.с. 8).

Згідно з заявою відповідача ОСОБА_2 дозволив забирати малолітню доньку ОСОБА_3 із дитячого садочка своєму батькові ОСОБА_9, матері ОСОБА_10 та дружині свого брата ОСОБА_3; з іншими особами заборонив відпускати дитину (а.с. 7 зворотній бік).

Відповідно до ст. 257 СК України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення.

При цьому, згідно ст. 263 СК України, спір щодо участі баби діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до ст. 159 СК України.

Відповідно до ч.2 ст. 159 СК України, суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування.

В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи.

Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов'язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров'я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров'я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами.

Таким чином, діюче сімейне законодавство України встановлює право баби та діда на спілкування з внуками та приймання участі у їх вихованні, батьки не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, своїх прав щодо виховання онуків.

Відповідно до положень Декларації прав дитини, проголошеної Генеральною Асамблеєю ООН 20 листопада 1959 року, дитина повинна зростати в умовах турботи.

Згідно ч. 1, 2 ст. 3, ст. 9 Конвенції про права дитини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 20 листопада 1989 року, ратифікованої постановою Верховної Ради України від 27 лютого 1991 року, яка набула чинності для України 27 вересня 1991 року, в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини; держави-учасниці зобов'язуються забезпечити дитині такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов'язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом, і з цією метою вживають всіх відповідних законодавчих і адміністративних заходів.

Відповідно до ч.8 ст.7 СК України, регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, непрацездатних членів сім'ї.

В частинах ч.4, 5, 6 ст.19 СК України встановлено, що при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, обов'язковою є участь органу опіки та піклування.

Представник органу опіки та піклування Скакун Л.В. у судовому засіданні висловила думку щодо участі баби у виховані онуки, вважає, що спілкування повинно відбуватися у присутності батька дитини та без залишення дитини на ніч.

Допитані у судовому засіданні свідки ОСОБА_12 та ОСОБА_13 пояснили, що були свідком того, як позивач в присутності своєї малолітньої онуки ОСОБА_3 вдарила та кричала на її батька ОСОБА_2

Як вбачається з висновку Херсонської міської громадської асоціації психологів та психотерапевтів №397 від 22.10.2018 малолітня ОСОБА_3 потребує постійної уваги та любові близьких їй людей у звичайному і безпечному для неї спокійному середовищі. Тобто з тією родиною і в тому домі, де жила завжди, тому не рекомендується перебувати, а тим більше ночувати в іншому домі без батька.

При визначенні способу участі баби у виховання онуки, з метою забезпечення позитивного психоемоційного стану малолітньої ОСОБА_3, суд враховує малолітній вік дитини, стосунки між родинами, щотижневий розпорядок дня дитини, її психічний стан, а також законодавчо закріплені права батьків та інших родичів брати участь у вихованні дитини.

З урахуванням встановлених судом обставин та обговоривши варіанти можливого спілкування дитини з бабою, враховуючи баланс інтересів дитини та її батька, суд вважає за необхідне визначити наступну участь ОСОБА_1: особисті зустрічі з онукою з 10 до 17 години суботи щотижня за місцем проживання ОСОБА_1

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 159, 257, 263 Сімейного кодексу України, ст. ст. 12, 19, 76, 141, 263-265, 430 ЦПК України,

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у здійсненні права спілкування з дитиною задовольнити частково.

Встановити для позивача по справі ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, порядок побачення з онукою - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, а саме: з 10 до 17 години суботи щотижня за місцем проживання ОСОБА_1.

Обов'язок забирати та повертати дитину до постійного проживання батька - ОСОБА_2, покласти на ОСОБА_1.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4 (РНОКПП НОМЕР_1) на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, 234 (двісті тридцять чотири) гривні 93 копійки понесених судових витрат.

У задоволенні решти позовних вимог - відмовити.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Херсонського апеляційного суду через Голопристанський районний суд шляхом подачі апеляційної скарги в тридцятиденний строк з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Повний текст рішення складено 31 жовтня 2018 року.

Суддя В. М. Сіянко