Справа № 466/4961/17
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

«25» жовтня 2018 року Шевченківський районний суд м. Львова

в складі: головуючого - судді Глинської Д.Б.

за участі секретаря Івасюти А.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Львові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третьої особи ОСОБА_3 про визнання договору позики недійсним,

У С Т А Н О В И В :

10 липня 2017 року ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до ОСОБА_2, третьої особи ОСОБА_3 про визнання договору позики недійсним.

Ухвалою від 24 листопада 2017 року за клопотанням представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_4 по вищевказаній цивільні й справі було призначено судову почеркознавчу експертизу та провадження по справі було зупинено.

Позивачу ОСОБА_1 неодноразово направлялися клопотання судового експерта Львівського науково дослідного інституту судових експертиз ОСОБА_5 про представлення додаткових матеріалів, необхідних для дачі висновку. Однак, позивачем ігнорувалися дані клопотання. В результаті чого 13 лютого 2018 року судовим експертом Львівського науково дослідного інституту судових експертиз ОСОБА_5 було надіслано суду повідомлення №6853 про неможливість надання висновку експерта за матеріалами цивільної справи №466/4961/17.

Ухвалою від 20 лютого 2018 року було поновлено провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третьої особи ОСОБА_3 про визнання договору позики недійсним.

Справа неодноразово призначалася до судового розгляду, зокрема, на 23 лютого 2018 року о 11.00 год., 15 березня 2018 року о 12.00 год., 15 червня 2018 року о 10.00 год., 02 липня 2018 року о 16.00 год. та на 25 жовтня 2018 року о 15.30 год. Однак, позивач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_4 в судові засідання не зявлялися без поважних причин, хоч про час, дату і місце розгляду справи були повідомлені в установленому законом порядку та не направили на адресу суду заяву про розгляд справи у їх відсутності.

У відповідності до ст. 247 ЦПК України у звязку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового засідання 25 жовтня 2018 року за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ч.1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

У ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Ратифікуючи зазначену Конвенцію, Україна взяла на себе зобов'язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

У своєму рішенні від 15 липня 2002 року у справі «Калашников проти Росії» Європейський суд зазначив що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду вбачається, що питання про порушення ст.17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом.

У рішенні Європейського Суду від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

У зв'язку з наведеним дії позивача у вигляді повторної неявки поспіль у судове засідання, якому було відомо про провадження у справі, дає підстави стверджувати про неналежне здійснення своїх процесуальних прав і виконання процесуальних обов'язків, що виразилися у відсутності інтересу до поданого до суду позову, що в свою чергу призвело до затягування судового розгляду даної справи, яка тривалий час не може бути вирішена по суті виниклого спору.

Відповідно до вимог ст.44 ЦПК України суд розцінює вказане як зловживання стороною своїми процесуальними правами, що призводить до порушення розумних строків розгляду справи.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду якщо належним чином повідомлений позивач повторно не зявився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його незявлення не перешкоджає розгляду справи.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що позивач ОСОБА_1 належним чином був повідомлений про час, дату і місце судових засідань, однак без поважних причин до суду не з'явився та не повідомив про причини неявки. Крім цього, позивач не вживав заходів, щоб дізнатися про стан відомого йому судового провадження, такі дії дають підстави стверджувати про неналежне здійснення своїх процесуальних прав і виконання процесуальних обов'язків, що виразилися у відсутності інтересу до поданого до суду позову, що в свою чергу призвело до затягування судового розгляду даної справи, яка тривалий час не може бути вирішена по суті виниклого спору.

На підставі вищенаведеного, суд вважає, що позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третьої особи ОСОБА_3 про визнання договору позики недійсним слід залишити без розгляду відповідно до вимог п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України.

Одночасно суд звертає увагу на те, що за умовами ч.2 ст.257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст. 44, п.3 ч.1 ст. 257, ст. ст. 258-260 ЦПК України суд,

У Х В А Л И В :

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третьої особи ОСОБА_3 про визнання договору позики недійсним - залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя ОСОБА_6