Справа № 137/872/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

"18" вересня 2018 р.

Літинський районний суд Вінницької області в складі:

головуючого судді Гопкіна П.В.

за участю секретаря Іванової І.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Літин цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду із зазначеним позовом, мотивуючи тим, що 20.05.2008 р. вона уклала шлюб із відповідачем. Від спільного шлюбу у них народилось троє дітей: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3

Зазначає, що причиною для розірвання шлюбу стало те, що відповідач без будь-яких причин регулярно застосовує до неї фізичну силу і висловлюється на її адресу брутальною лайкою, чим принижує її людську гідність. Аналогічно він ставиться і до старшої доньки позивача від попереднього шлюбу, чим травмував її психологічний стан з раннього дитинства. Вказує, що її донька зазнавала від вітчима приниження і образи, відтак позивач змушена була проживати разом із ним заради спільних трьох дітей. Вважає, що причина про розірвання шлюбу є вагомою. Шлюб остаточно розпався і його збереження не являється можливим відтак просить суд розірвати укладений з відповідачем шлюб та після розірвання шлюбу відновити їй дошлюбне прізвище «ОСОБА_1».

Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з'явилася, через канцелярію суду подала заяву, відповідно до якої просить: розглянути справу у її відсутність; позов підтримала; проти ухвалення заочного рішення не заперечувала. Після розірвання шлюбу просить відновити її дошлюбне прізвище «ОСОБА_1» (а.с. 25).

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання повторно не з'явився, хоча був повідомлений належним чином про місце дату та час судового засідання (а.с. 20, 29).

На підставі ст. 280 ЦПК України, враховуючи думку позивача, суд ухвалив провести заочний розгляд справи.

Відповідно до ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося, оскільки сторони не з'явилися у судове засідання.

Дослідивши заяву позивача та матеріали справи суд дійшов висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.

Сторони уклали шлюб 20.05.2008 р., що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_2, виданим 20.05.2008 р. Відділом реєстрації актів цивільного стану Літинського районного управління юстиції Вінницької області, актовий запис № 21 (а.с. 7).

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_3, виданим 26.08.2008 р. виконавчим комітетом Бруслинівської сільської ради Літинського району Вінницької області, актовий запис № 11, батьками ОСОБА_3,ІНФОРМАЦІЯ_1, зазначені ОСОБА_2 та ОСОБА_1(а.с. 8).

Як зазначається у свідоцтві про народження серії НОМЕР_4, виданим 07.05.2013 р. виконавчим комітетом Бруслинівської сільської ради Літинського району Вінницької області, актовий запис № 05, батьками ОСОБА_4,ІНФОРМАЦІЯ_2, зазначені ОСОБА_2 та ОСОБА_1(а.с. 9).

Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_5, виданим 13.05.2014 р. виконавчим комітетом Бруслинівської сільської ради Літинського району Вінницької області, актовий запис № 10, батьками ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3, зазначені ОСОБА_2 та ОСОБА_1(а.с. 10).

Враховуючи причини позову про розірвання шлюбу, бажання позивача розірвати шлюб, суд приходить до висновку, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам позивача, що відповідно до ст. 112 СК України, дає суду підстави для ухвалення рішення про розірвання шлюбу.

Відповідно до п.10 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя" шлюб може бути розірвано у судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

У відповідності до ч.3 та ч.4 ст.56 Сімейного кодексу України, кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв'язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Відповідно до ст. 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Витрати зі сплати судового збору, відповідно до ст..141 ЦПК України, слід покласти на відповідача.

Керуючись ст.ст. 56, 110, 112, 113 Сімейного кодексу України, п.10 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя", ст.ст. 2, 141, 209, 247, 258-260, 280-282 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 20.05.2008 р. відділом реєстрації актів цивільного стану Літинською районного управління юстиції Вінницької області, актовий запис № 21.

Після розірвання шлюбу позивачеві відновити дошлюбне прізвище "ОСОБА_1".

Стягнути зі ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4, який проживає за адресою АДРЕСА_1 (паспорт серії НОМЕР_6, виданий 01.04.1996 р. Літинським РВ УМВС України у Вінницькій області) на користь ОСОБА_1, зареєстрованої за адресою АДРЕСА_2 (паспорт серії НОМЕР_7 виданий Літинським РВ УМВС України у Вінницькій області 20.05.2008 р., ІПН НОМЕР_1), 704 (сімсот чотири) грн. 80 коп. у відшкодування витрат зі сплати судового збору.

Рішення може бути оскаржене позивачем до Апеляційного суду Вінницької області протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене протягом тридцяти днів до Апеляційного суду Вінницької області.

У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя : Гопкін П. В.