Справа № 240/204/18
Номер провадження № 2-п/240/2/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 вересня 2018 року Олександрівський районний суд Донецької області

у складі : головуючого- судді Щербак Ю.В.,

за участі :

секретаря - Осадчої Л.В.,

позивачки - ОСОБА_1,

відповідача - ОСОБА_2,

представника відповідача - ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду с. Олександрівка цивільну справу за заявою представника відповідача ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення,

В С Т А Н О В И В :

Заочним рішенням Олександрівського районного суду Донецької області від 5 червня 2018 року було задоволено позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням.

Відповідач через свого представника звернувся до суду із заявою про перегляд вказаного заочного рішення , обґрунтувавши свою заяву тим, що отримав судову повістку лише однин раз, а на день розгляду належним чином повідомлений не був. Крім того, у заяві зазначено, що у зв'язку із неявкою, відповідач був позбавлений можливості надати докази по справі щодо наявного у нього права власності на частину спірного жилого приміщення як спадкоємця першої черги спадкування після смерті батька. Отже, він незаконно позбавлений права користування житлом.

ОСОБА_2 та його представник у судовому засіданні підтвердили заявлені підстави скасування заочного рішення, зазначивши, що відповідач був позбавлений можливості користуватися спірним житлом, бо його мати , позивачка по справі, перешкоджає цьому, змінивши замки , вона вчиняє скандали та жене сина з будинку. На доказ цього ОСОБА_2 просить допитати свідків.

Позивач по справі ОСОБА_1 в судовому засіданні заперечувала проти скасування заочного рішення, заявивши, що син не проживає в будинку, бо має інше постійне місце проживання, де працює. Крім того, позивачка заперечувала право власності сина на жилий будинок, посилаючись на наявне судове рішення щодо відмови ОСОБА_2 в позові про внесенні змін до свідоцтва про право на спадщину. Рішенням суду встановлено, що останній не прийняв спадщину після смерті батька, отже, не має права власності на спірний будинок.

Суд, вивчивши матеріали справи, вважає, що заява про перегляд заочного рішення задоволенню не підлягає виходячи з такого.

Відповідно до ст. 284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Згідно зі ст. 287 ЦПК України , в результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України , заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

З матеріалів справи вбачається, що відповідач неодноразово викликався в судове засідання шляхом направлення судових повісток з рекомендованим повідомленням .

За довідкою виконкому Олександрівської селищної ради, ОСОБА_2 зареєстрований в АДРЕСА_2 ( а.с 25), але фактично проживає в АДРЕСА_1.

Всі судові повістки про виклик до суду, а також копія заочного рішення суду направлялись за вказаними адресами та вчасно були вручені відповідачу ( а.с 44, 54) .

Отже, посилання відповідача ОСОБА_2 на неповноту зібраних доказів при ухваленні заочного рішення суду не приймає до уваги, адже позивач не використав свого права на участь у судових засіданнях задля подання доказів в обґрунтування своїх заперечень щодо позовних вимог. А відтак, судом було прийнято рішення на підставі тих доказів, що були наявні у матеріалах цивільної справи. Обов'язок по доказуванню лежить на сторонах.

Крім того, посилання ОСОБА_2 на наявне у нього право власності на частину спірного будинку не підтверджено відповідними документами. Як пояснив відповідач, він лише має намір встановити вказане право в судовому порядку.

З урахуванням того, що заявник не надав жодних доказів поважності причин неприбуття в судові засідання відповідача, не зазначив посилання на докази, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи та вплинули б на прийняте заочне рішення , суд приходить до висновку про відсутність законних підстав для задоволення заяви.

Керуючись ст.ст. 280, 287 -289, 353ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Заяву представника відповідача ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення залишити без задоволення.

Роз'яснити сторонам, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватись з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Щербак Ю.В.