Справа № 643/9197/17
Провадження № 2/643/874/18
09.10.2018 р. м. Харків
Московський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого - судді Харченко А.М.
за участю секретаря - Горборукової М.О.
представника позивача - адвоката ОСОБА_1,
розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Харківської міської ради про встановлення факту спільного проживання та визнання права власності в порядку спадкування за законом,
18.07.2017. позивач ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до Харківської міської ради, в якому просить встановити, що вона, ОСОБА_2 проживала однією сім'єю з ОСОБА_3, померлою ІНФОРМАЦІЯ_2. не менш як п'ять років до часу відкриття спадщини з 12.06.2002 р. по ІНФОРМАЦІЯ_2.; визнати за нею право власності на 1/4 частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після ОСОБА_3, померлої ІНФОРМАЦІЯ_2. В обгрунтування своїх позовних вимог позивач зазначила, що власниками квартири АДРЕСА_1 були ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 та ОСОБА_3 на підставі свідоцтва про право власності на житло НОМЕР_2, виданого 11 березня 1999 року Центром (відділом) приватизації управління комунального майна виконавчого комітету Харківської міської ради. ОСОБА_4 та ОСОБА_5 є батьками позивача. ОСОБА_6 - рідний брат позивача, а ОСОБА_3 - дружина рідного брата позивача. Після смерті батька позивача ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_5 в порядку спадкування за законом право на 1/4 частину вищезазначеної квартири отримали позивач, її мати ОСОБА_5 та брат ОСОБА_6 по 1/12 частині квартири кожний. ІНФОРМАЦІЯ_3 померла мати позивача ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_4 - помер брат позивача ОСОБА_6 29.06.2017 року державним нотаріусом Одинадцятої Харківської державної нотаріальної контори позивачу видано свідоцтво про право власності на спадщину за законом після смерті матері та брата. У той же день нотаріусом внесено до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно відомості про те, що позивач набула право власності на 4/12 частин АДРЕСА_1 після ОСОБА_5 та 4/12 частини після ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_4 померла ОСОБА_3 На час звернення до суду позивачу належить 3/4 частини спірної квартири, отриманої у порядку спадкування. 1/4 частина спірної квартири належить ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2. На звернення до нотаріальної контори про прийняття спадщини після ОСОБА_3 позивач отримала відповідь, що для визначення особи, спадкоємця четвертої черги необхідно звертатися до суду за встановленням черги спадкування після померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_3, дружини рідного брата ОСОБА_2 Заповіту ОСОБА_3 не залишила. Крім позивача, інші спадкоємці відсутні. Факт проживання однією сім'єю разом з ОСОБА_3 підтверджується реєстрацією позивача в спірній квартирі. Вони мали спільний побут, піклувалися один одним. З 2002 року позивач не перебуває у шлюбі, тому інших родичів, крім брата та його дружини, немає.
В судовому засіданні представник позивача - адвокат ОСОБА_1 підтримав позовні вимоги позивача, посилаючись на вищенаведене, та просив позов задовольнити.
Відповідач - Харківська міська рада в судове засідання не з'явилася, про час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, про причини неявки не повідомила, заяви про розгляд справи за її відсутності не надала. Зі згоди представника позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.ст. 280-282 ЦПК України.
Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.
Судовим розглядом встановлено, що трикімнатна ізольована квартира АДРЕСА_1 належала на праві спільної сумісної власності ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 та ОСОБА_3 на підставі Свідоцтва про право власності на житло НОМЕР_2, виданого 11 березня 1999 року Центром (відділом) приватизації Управління комунального майна та приватизації Головного управління економіки та комунального майна виконавчого комітету Харківської міської ради, копія якого знаходиться в матеріалах справи (а.с. 21).
ОСОБА_4 та ОСОБА_5 є батьками позивача, що підтверджується копією свідоцтва про народження (а.с. 16).
ОСОБА_6 - рідний брат позивача, а ОСОБА_3 - дружина рідного брата позивача, що підтверджується свідоцтвом про народження та свідоцтвом про одруження, копії яких знаходяться в матеріалах справи (а.с. 17, 18).
Рішенням Московського районного суду м. Харкова від 20 червня 2006 року визнано за ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_2 право власності по 1/12 частки за кожним квартири АДРЕСА_1 після смерті ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_5 в м. Харкові (а.с.23).

ІНФОРМАЦІЯ_3 померла мати позивача ОСОБА_5

Згідно з Свідоцтвом про право на спадщину за заповітом, виданим державним нотаріусом Одинадцятої Харківської державної нотаріальної контори 29 червня 2017 року, ОСОБА_2 належить 4/12 квартири АДРЕСА_1 після смерті матері ОСОБА_5 (а.с.27, 28).

ІНФОРМАЦІЯ_4 помер брат позивача ОСОБА_6, що підтверджується копією Свідоцтва про смерть (а.с. 15).

Згідно з Свідоцтвом про право на спадщину за законом, виданим державним нотаріусом Одинадцятої Харківської державної нотаріальної контори 29 червня 2017 року, ОСОБА_2 належить 4/12 квартири АДРЕСА_1 після смерті брата ОСОБА_6 (а.с.25, 26).

Таким чином, на час звернення до суду позивачу ОСОБА_2 належить 3/4 частини зазначеної квартири, 1/4 частина квартири належить ОСОБА_3

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла дружина брата позивача - ОСОБА_3, що підтверджується копією Свідоцтва про смерть (а.с.14).

Спадковим майном після смерті ОСОБА_3 є 1/4 частина квартири АДРЕСА_1.

Згідно з довідкою з місця проживання про склад сім'ї та прописку № 1166 від 04.07.2017 р., виданою дільницею № 41 КП «Жилкомсервіс», в квартирі АДРЕСА_1, жилою площею 43,20 кв.м, загальною площею 64,70 кв.м, були зареєстровані: ОСОБА_5 - власник, ОСОБА_6 - син, ОСОБА_3 - невістка (дружина сина), всі вони зняті з реєстрації 02.04.2016, а також позивач ОСОБА_2 - дочка власника, зареєстрована в квартирі з 12.06.2002 року.

Спадщину ОСОБА_2 після смерті дружини брата - ОСОБА_3 прийняла, оскільки мешкала разом з нею в спірній квартирі та 18 березня 2016 року звернулася до Одинадцятої Харківської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, що підтверджується копією Спадкової справи № 273/2016 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3, витребуваної ухвалою суду.

Інших спадкоємців після смерті ОСОБА_3 судом не встановлено, заповіту остання не залишила.

В оформленні спадщини ОСОБА_2 було відмовлено, у зв'язку з тим, що не підтверджуються родинні зв'язки з померлою та її право на спадкування після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3, дружини рідного брата позивача ОСОБА_6, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2.

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_7 показала, що мешкає в будинку АДРЕСА_2 в одному під'їзді з сім'єю ОСОБА_2, вона - на 5 поверсі, ОСОБА_2 - на 12 поверсі. З ОСОБА_2 знайома з 2002 року. Неодноразово бувала в квартирі ОСОБА_2. Стосунки в сім'ї були нормальні. Кімнати в квартирі не закриті, холодильник був один на сім'ю. Похованням брата та невістки займалася ОСОБА_2. Дітей у її брата з невісткою не було. Про інших претендентів на квартиру свідку не відомо.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_8 показав, що з ОСОБА_2 знаходяться в дружніх відносинах більше 20 років. Вона мешкала поруч з станцією метро «Студентська» в трикімнатній квартирі АДРЕСА_1 з мамою, братом та дружиною брата - ОСОБА_5. Вони мали спільний побут, разом їздили на дачу. Похованням брата та невістки займалася ОСОБА_2. Інших родичів у них не було.

Відповідно до вимог ст. 1264 ЦК України, у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім'єю не менш як п'ять років до часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч.2 ст. 64 ЖК України, до членів сім'ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім'ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство.

Згідно з п.21 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які

проживали зі спадкодавцем однією сім'єю не менш як п'ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно враховувати правила частини другої статті 3 СК про те, що сім'ю складають особи, які спільно проживають, пов'язані спільним побутом, мають взаємні права та обов'язки. Зазначений п'ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім'єю до набрання чинності цим Кодексом.

До спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживали однією сім'єю зі спадкодавцем без шлюбу, таке право можуть мати також інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкодавцем, були пов'язані спільним побутом, мали взаємні права та обов'язки, зокрема, вітчим, мачуха, пасинки, падчерки, інші особи, які взяли до себе дитину як члена сім'ї, тощо.

Суд вважає доведеним в судовому засіданні факт, що ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, проживала однією сім'єю з ОСОБА_3, померлою ІНФОРМАЦІЯ_2, не менш як п'ять років до часу відкриття спадщини, з 12 червня 2002 року по ІНФОРМАЦІЯ_2.

На підставі вищенаведеного, суд вважає можливим позовні вимоги ОСОБА_2 задовольнити та визнати за нею право власності на 1/4 частину квартири АДРЕСА_1, загальною площею 64,7 кв.м, житловою площею 40,6 кв.м, в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3, померлої ІНФОРМАЦІЯ_2.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 89, 258, 259, 264-265, 280-282, 315, 319 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_2 задовольнити.

Встановити, що ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, проживала однією сім'єю з ОСОБА_3, померлою ІНФОРМАЦІЯ_2, не менш як п'ять років до часу відкриття спадщини, з 12 червня 2002 року по ІНФОРМАЦІЯ_2.

Визнати за ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, місце народження м. Харків, РНОКПП: НОМЕР_1, право власності на 1/4 частину квартири АДРЕСА_1, загальною площею 64,7 кв.м, житловою площею 40,6 кв.м, в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3, померлої ІНФОРМАЦІЯ_2.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30 днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Повний текст рішення складений 19 жовтня 2018 року.

Суддя Харченко А.М.