ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/6706/18
провадження № 2/753/4826/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" вересня 2018 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді МИЦИК Ю.С.

при секретарі СЛАКВА О.О.

за участю:

позивача не з'явилася

відповідачів не з'явилися

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, Київської міської ради про визнання права власності на нерухоме майно у порядку спадкування

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 (далі по тексту - позивач, ОСОБА_2.) звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3 (далі по тексту - відповідач 1, ОСОБА_3.), Київської міської ради (далі по тексту - відповідач 2) про визнання права власності на нерухоме майно у порядку спадкування.

Позовні вимоги мотивовані тим, що 21 вересня 2006 помер батько позивача - ОСОБА_4, після смерті якого залишилося спадкове майно, а саме: житловий будинок АДРЕСА_1. Спадкоємцем першої черги була ОСОБА_5 та позивач з відповідачем 1, які відмовилися від прийняття спадщини на користь ОСОБА_5 Проте, ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 померла та не встигла оформити своє право на спадщину на дане майно. Після смерті матері, позивач звернулася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини на вищезазначене майно, відповідач 1 написав заяву про відмову від частки у спадковому майні на користь позивача, проте державним нотаріусом у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом було відмовлено, з посиланням на відсутність правовстановлюючих документів. Вказане і зумовило звернення позивача до суду з позовом про визнання права власності на спадкове майно, зокрема на житловий будинок АДРЕСА_1.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 23 квітня 2018 року відкрито провадження у даній справі та призначено її до розгляду в порядку загального позовного провадження в підготовче судове засідання.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 09 липня 2018 року було закрито підготовче засідання та призначено справу до розгляду по суті.

Позивач у судове засідання не з'явилася, однак надала до суду заяву про розгляд справи у її відсутність, у заяві позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила суд їх задовольнити.

Відповідач - ОСОБА_3 в судове засідання не з'явився однак надав заяву про визнання позову та розгляд справи за його відсутністю.

Відповідач - Київська міська рада в судове засідання свого представника не направила, хоча про день, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, про причини неявки суд не повідомила, відзиву та заяви про розгляд справи у відсутність представника до суду не надходило.

Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Принцип захисту судом порушеного права особи будується при встановленні порушення такого права. Так, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (ч. 1 ст. 15 ЦК України).

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч.1 ст. 4 ЦПК України).

Згідно принципу диспозитивності суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч. 1 ст. 13 ЦПК України).

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (ст. 5 ЦПК України).

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 помер батько позивача ОСОБА_4.

Після його смерті Шістнадцятою Київською державною нотаріальною конторою заведено спадкову справу щодо майна померлого №167.

Як вбачається із матеріалів даної спадкової справи, спадкоємцями першої черги за законом була ОСОБА_5 та ОСОБА_3 разом з ОСОБА_2, які відмовилися від прийняття спадщини на користь матері ОСОБА_5

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

До складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України).

Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою (ст. 1220 ЦК України).

Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст. 1270 ЦК України).

Судом також встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_5 померла, не оформивши право власності на спадкове майно, а саме житловий будинок АДРЕСА_1, після смерті ОСОБА_4

Після її смерті Шістнадцятою Київською державною нотаріальною конторою заведено спадкову справу щодо майна померлої №426/2017.

Як вбачається із матеріалів даної спадкової справи, спадкоємцями першої черги за законом є ОСОБА_2, яка звернулася до державного нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. ОСОБА_3 відмовився від прийняття спадщини на користь позивача.

До складу спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_5 входить, зокрема, житловий будинок АДРЕСА_1.

Судом встановлено та підтверджено матеріалами спадкових справ, що житловий будинок АДРЕСА_1, відповідно до технічного паспорту, належав на праві власності померлому ОСОБА_4, після смерті якого дане майно фактично успадкувала ОСОБА_5

13 грудня 2017 року державний нотаріус Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори виніс постанову, якою відмовив позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_5, пославшись на відсутність у спадкоємця правовстановлювальних документів на спадкове майно.

Відповідно до закону право власності спадкоємця на успадковане нерухоме майно посвідчується свідоцтвом про право на спадщину на нерухоме майно, при цьому ч. 1 ст. 1297 ЦК України зобов'язує спадкоємця, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, звернутися до нотаріуса за видачою свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затверджений наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5, передбачає, що видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів на майно, яке зареєстроване у порядку, визначеному законодавством. За відсутності у спадкоємця необхідних для видачі свідоцтва про право на спадщину документів нотаріус роз'яснює процедуру вирішення зазначеного питання в судовому порядку (глава 10, пункти 4.14, 4.15).

З огляду на вказане суд дійшов висновку, що відсутність у спадкоємця правовстановлюючого документу, який посвідчує право власності померлого спадкодавця на будинок є перешкодою для одержання спадкоємцем - позивачем по справі ОСОБА_2 правовстановлюючого документу на вищевказане успадковане нерухоме майно і тим самим порушує її право власності.

За приписом ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Однією з визначених законом підстав набуття права власності є спадкування.

Згідно зі ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом.

З огляду на те, що відповідно до вимог закону позивач належним чином прийняла спадщину після померлої матері ОСОБА_5, але у зв'язку з відсутністю у неї правовстановлюючих документів на спадкове майно не може оформити на це майно право власності, що унеможливлює в повній мірі володіти та користуватись ним, а також виходячи з положень ст. 19 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обмежень», за яким рішення суду стосовно речових прав на нерухоме майно є правовстановлюючим документом, що підтверджує право власності на вказане майно, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог в повному обсязі та визнання за позивачем права на спадкове майно, зокрема на житловий будинок АДРЕСА_1.

З огляду на характер спірних правовідносин підстав для відшкодування понесених позивачем судових витрат, суд не вбачає.

Керуючись стст. 392, 1217, 1218, 1261, 1267, 1268, 1296 ЦК України, стст. 12, 13, 19, 48, 76-82, 223, 229, 259, 263-265, 268, 273 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_3, Київської міської ради про визнання права власності на нерухоме майно у порядку спадкування - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_2 (ідентифікаційний номер: НОМЕР_1, що зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2) право власності на садибний (індивідуальний) житловий будинок за номером АДРЕСА_1, в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5, що померла ІНФОРМАЦІЯ_4.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва. До утворення апеляційних судів в апеляційних округах апеляційна скарга може бути подана до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд міста Києва протягом тридцяти днів з дня його проголошення відповідно до вимог, встановлених ст. 353-356 ЦПК України.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СУДДЯ МИЦИК Ю.С.