Справа №621/1998/18
Провадження №2/621/1150/18
29 жовтня 2018 року м. Зміїв
Зміївський районний суд Харківської області
в складі: головуючого судді - Шахової В.В.,
за участю секретаря судового засідання - Міненко Н.Є.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Зміїв цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
03.08.2018 року ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
В обґрунтування позову зазначено, що з 31.03.2018 року сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі. Спільних дітей народжених в шлюбі сторони не мають. Сімейне життя не склалось через розбіжність характерів, різні погляди на життєво важливі питання. З червня 2018 року сторони проживають окремо один від одного, спільне господарство не ведеться. Спору з приводу спільного майна не має.
Із вказаних підстав ОСОБА_1 просить суд задовольнити позов та розірвати шлюб.
Позивач у поданій заяві підтримала позов та просила ухвалити заочне рішення. Розгляд справи просила провести без її участі, на фіксуванні судового процесу технічними засобами не наполягала. Судові витрати по справі просила віднести за її рахунок. Після розірвання шлюбу просила залишити за нею прізвище «ОСОБА_1».
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином відповідно до положень п. 2 ч. 7, п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Суд не вбачає підстав для відкладення судового розгляду у зв'язку із неявкою відповідача ОСОБА_2 відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 223 ЦПК України, оскільки будучи повідомленою про дату, час і місце судового засідання він не повідомив про причини неявки.
Підстав для відкладення судового розгляду, визначених п. п. 1, 3-5 ч. 2 ст. 223 ЦПК України не вбачається.
Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 223 ЦПК України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.
Згідно ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або якщо зазначені ним причини визнані неповажними, не подано відзиву на позов, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Суд, на підставі ч. 1 ст. 280 ЦПК України, враховуючи згоду позивача і наявність достатніх даних для вирішення спору, вважає можливим ухвалити заочне рішення.
На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Враховуючи позицію позивачки, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, прийшов до наступного висновку:
Сторони перебувають в зареєстрованому шлюбі з 31.03.2018 року, який оформили у Московському районному в м. Харків Відділі державної реєстрації актів цивільного стану ГТУЮ у Харківській області, що підтверджується свідоцтвом про шлюб, серії НОМЕР_2, актовий запис № 297. (а.с. 3)
Від шлюбу сторони дітей не мають.
Відповідно до ст. 51 Конституції України, ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя (ст. 110 СК України).
З матеріалів даної справи вбачається, що сторони продовжувати шлюбні відносини не бажають, примирення та збереження шлюбу неможливе, відповідач не надав суду відзив із запереченнями проти позову, клопотання про надання сторонам строку на примирення не заявлялось.Таким чином, відмова у розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що потягне за собою неприпустиме порушення права одного з подружжя або обох на вільний вибір.
Відповідно до ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Таким чином, згідно чинного законодавства, незгода лише будь-кого зі сторін продовжувати шлюбні стосунки є підставою для визнання її права вимагати розірвання шлюбу, тому, враховуючи вищевикладене, задоволення позовних вимог про розірвання цього шлюбу не суперечить вимогам законодавства України.
Беручи до уваги викладене суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, оскільки подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам позивача.
Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Згідно з ч. 2 ст. 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Частиною 3 статті 115 СК України передбачено, що документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Керуючись ст. ст. 110, 112, 115 СК України, ст. ст. 2, 19, 76-81, 89, 141, 247, 258, 259, 263-265, 273, 280-284, 352, 354, 355 ЦПК України, суд -
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, який зареєстрований 31.03.2018 року у Московському районному в м. Харків Відділі державної реєстрації актів цивільного стану ГТУЮ у Харківській області, свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_2, актовий запис № 297 - розірвати.
Після розірвання шлюбу прізвище ОСОБА_1 змінити на дошлюбне - «ОСОБА_1».
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Заочне рішення може бути оскаржене позивачем в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду через Зміївський районний суд Харківської області шляхом подання апеляційної скарги в тридцяти денний строк з дня його складання.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Позивач - ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, місце проживання: 61123, АДРЕСА_1, ІПН НОМЕР_1;

Відповідач - ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, місце проживання: АДРЕСА_2;

Повне рішення складене та підписано 29 жовтня 2018 року.

Головуючий: