Справа № 461/7103/18
УХВАЛА

про залишення без руху позовної заяви

"24" вересня 2018 р. суддя Галицького районного суду міста Львова Стрельбицький В.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на квартиру,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про визнання права власності на квартиру.

Разом з позовною заявою надійшло клопотання позивача про відстрочення судового збору до ухвалення судового рішення по справі, з мотивів скрутного матеріального становища.

Відповідно до положень ст.136 ЦПК України, ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у ч.1 ст. 136 ЦПК України, суд враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Таким чином, фактичною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є майновий стан сторони, що ускладнює сплату судового збору в зазначеному Законом розмірі.

Згідно п. 29 постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад довідка про доходи, про склад сімї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сімї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав або перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Всупереч, зазначеним вимогам позивач не надав суду жодного документа, який би підтверджував відсутність у позивача коштів на сплату судового збору, відтак, суд приходить до висновку про необґрунтованість поданого позивачем клопотання, тому в його задоволенні слід відмовити.

Відповідно до п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Згідно ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент предявлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи (ч.2 ст.176 ЦПК України).

Судом встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст. 177 ЦПК України, оскільки позивачем до позовної заяви не долучено документу, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно з положеннями ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання фізичною особою позову майнового характеру встановлена 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відтак, з урахуванням того, що на даний час встановити точну ціну позову неможливо, суд вважає за необхідне визначити позивачу судовий збір 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого з 01.01.2018 року Законом України «Про Державний бюджет на 2018 рік», що становить 704,80 грн.

Згідно ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи наведене, вважаю, що позовну заяву, слід залишити без руху для усунення вказаного недоліку, про що повідомити позивача.

Керуючись ст.185 ЦПК України,суддя -

постановив:

У задоволенні клопотання позивача про відстрочку сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на квартиру - залишити без руху, надавши позивачеві термін для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали, а саме:

-надати суду документ, який підтверджує сплату судового збору в розмірі 704, 80 гривень.

Розяснити, що у разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та повертається позивачеві з усіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Стрельбицький В.В.