Борівський районний суд Харківської області
справа: № 614/868/18
провадження: 2/614/280/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н ЕМ У К Р А Ї Н И

29.10.2018 року

смт. Борова Борівського району Харківської області

справа № 614/868/18

Борівський районний суд Харківської області в складі судді Гуляєвої Г.М.,

розглянувши в судовому засіданні у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1

до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа: Підлиманська сільська рада Борівського району Харківської області,

про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням

за участю учасників справи:

позивача: не з'явилася,

відповідача: не з'явився,

представника третьої особи: не з'явився,

В С Т А Н О В И В :

1. Короткий зміст позовних вимог

14.09.2018 року позивач звернувся до суду з позовом, в якому вказав, що на підставі свідоцтва про право особистої власності на домоволодіння, видане на підставі рішення виконкому Борівської районної ради Харківської обл. №100 від 10 квітня 1991 р., в зв'язку з оформленням свідоцтва про право особистої власності на домоволодіння, позивач являється власником житлового будинку та господарських будівель, розташованих за адресою: АДРЕСА_1.

До 2008 р. син позивача ОСОБА_5 разом з дружиною ОСОБА_2 та дітьми: ОСОБА_3 та ОСОБА_4 проживали в Луганській обл.. Згодом син позивача вирішив поїхати на заробітки за кордон. Через деякий час до нього зібралися їхати і члени його сім'ї. ОСОБА_2 виписалась з адреси, де вони проживали в Луганській обл., однак у них не все гаразд було з документами на виїзд за кордон. От тоді і виникло питання про тимчасову реєстрацію невістки та дітей в його житловому будинку, доки не будуть підготовлені всі документи для виїзду за межі України.

Зі згоди позивача з 7 жовтня 2008 р. відповідачі були тимчасово зареєстровані в його будинку по АДРЕСА_1. В кінці грудня 2008 р. відповідачі виїхали за межі України, але залишилися зареєстрованими в будинку позивача.

З грудня 2008 р. позивач з відповідачами більше не спілкувався, вони до нього не приїздили і їхня адреса місця проживання йому невідома.

Не проживаючи в житловому будинку позивача, але будучи там прописаними відповідачі порушують його особисті права на користування та розпорядження житлом.

2. Позиції учасників справи

Ухвалою судді від 27.09.2018 року у справі відкрито провадження і справа призначена до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

У наданий в ухвалі час від сторін не надійшло заперечення проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Станом на 29 жовтня 2018 р. відзив на позовну заяву до Борівського районного суду Харківської області не надійшов.

Згідно ч. 2 ст. 191 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Позивач подав заяву про підтримання позовних вимог в повному обсязі та розгляді справи за його відсутності, проти заочного розгляду справи не заперечує.

Відповідачі в судове засідання повторно не з'явилися, причину неявки суду не повідомили. Про дату, час і місце судового засідання повідомлені у встановленому законом порядку, шляхом розміщення оголошення про виклик до суду на офіційному веб-сайті Судова влада України.

Представник Підлиманської сільської ради Борівського району Харківської області проти задоволення позовних вимог не заперечує, просить розглядати справу за його відсутності, про що надав відповідну заяву.

Відповідно до положень п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Більше того, відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об'єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02 вересня 2010 року, "Смірнова проти України" від 08 листопада 2005 року, "Матіка проти Румунії" від 02 листопада 2006 року, "Літоселітіс проти Греції" від 05 лютого 2004 року та інші).

Приймаючи до уваги наведені положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, предмет спору, його значення для сторін, за письмової згоди позивача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи без участі сторін та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, на підставі наявних матеріалів справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України, ч.2 ст. 247 ЦПК України.

3. Встановлені в судовому засіданні обставини

Згідно копії свідоцтва про право власності на жилий будинок (домоволодіння), ОСОБА_1 належить домоволодіння в АДРЕСА_1 (а.с.7).

ОСОБА_1 зареєстрований і проживає за адресою - АДРЕСА_1. і має склад сім'ї (зареєстрованих осіб): дружина - ОСОБА_7, донька - ОСОБА_6, онука - ОСОБА_8, невістка - ОСОБА_2, онук - ОСОБА_3, онука - ОСОБА_4, що підтверджується довідкою виконавчого комітету Підлиманської с/ради Борівського р-ну Харківської обл. (а.с.8).

Відповідно до копії актів обстеження житлово-побутових умов проживання ОСОБА_2 від 30.08.2017 р., 15.01.2018 р. та 20.08.2018 р., проведено обстеження будинку, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.; зі слів голови домогосподарства в домоволодінні зареєстровано 7 осіб: голова родини - ОСОБА_1, дружина - ОСОБА_7, донька - ОСОБА_6, онука - ОСОБА_8, невістка - ОСОБА_2, онук - ОСОБА_3, онука - ОСОБА_4; фактично в домоволодінні проживає четверо осіб: голова родини - ОСОБА_1, дружина - ОСОБА_7, донька - ОСОБА_6, онука - ОСОБА_8; зі слів голови домоволодіння ОСОБА_1 його невістка ОСОБА_2 та його онуки ОСОБА_3 та ОСОБА_4 з моменту реєстрації з 07.10.2008 р. не проживали в цьому домоволодінні; на теперішній час у вказаному будинку ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 (а.с.9-11).

Згідно копії акту обстеження житлово-побутових умов проживання ОСОБА_1 від 06.09.2018 р., проведено обстеження матеріально-побутових житлових умов сім'ї, що проживає за адресою: АДРЕСА_1.; в домоволодінні зареєстровано 7 осіб: голова сім'ї - ОСОБА_1, дружина - ОСОБА_7, донька - ОСОБА_6, онука - ОСОБА_8, невістка - ОСОБА_2, онук - ОСОБА_3, онука - ОСОБА_4; дійсно проживають: голова сім'ї - ОСОБА_1, дружина - ОСОБА_7, донька - ОСОБА_6, онука - ОСОБА_8; ОСОБА_1 проживає у власному домоволодінні разом з дружиною, донькою та онукою; разом з ними зареєстровані в будинку невістка ОСОБА_2 та онуки ОСОБА_3 та ОСОБА_4, які протягом останніх 10 років не проживають за місцем їх реєстрації; зі слів ОСОБА_1 вони мешкають за кордоном (а.с.12).

Відповідно до копії виписки з господарської книги, за адресою АДРЕСА_1, зареєстровані: ОСОБА_1 (голова домогосподарства), ОСОБА_7 (дружина), ОСОБА_6 (дочка), ОСОБА_8 (онука), ОСОБА_2 (невістка), ОСОБА_3 (онук), ОСОБА_4 (онука) (а.с.13-14).

4. Релевантні джерела права й акти їх застосування

За змістом ч.1 ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Власник майна, згідно зі ст. 391 ЦК України, має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Відповідно до ч.2 ст.405 ЦК України член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

Відповідно до ст.7 ЗУ «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» від 11.12.2003 р. №1382-ІV: «Зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється на підставі судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням…».

Згідно ст.11 ЗУ «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні»: «Орган реєстрації здійснює реєстрацію та зняття з реєстрації місця проживання/перебування осіб у межах відповідної адміністративно-територіальної одиниці».

Відповідно до п.3 Правил реєстрації місця проживання, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 2 березня 2016 р. №207, реєстрація/зняття з реєстрації місця проживання/перебування здійснюється виконавчим органом сільської, селищної або міської ради, сільським головою (у разі коли відповідно до закону виконавчий орган сільської ради не утворено) на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці, на яку поширюються повноваження відповідної сільської, селищної або міської ради.

Статтею 41 Конституції України, ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої Україна приєдналась 17 липня 1997 р. відповідно до закону №175/97-ЕР від 17 липня 1997 р. «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 р., Першого протоколу та протоколів №2,4,7 та 11 до Конвенції», закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися та розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд учиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

5. Мотиви, з яких виходить суд при ухваленні рішення

Судом встановлено, що сторони мають родинні відносини, а саме: позивач - ОСОБА_1 є свекром відповідача ОСОБА_2 та рідним дідом відповідачам ОСОБА_3 та ОСОБА_4

З матеріалів справи вбачається, що відповідачі, будучи зареєстрованими за адресою: АДРЕСА_1 не проживають там з 2008 р. При цьому, порушуючи права позивача як власника.

Так, пред'явлення позову про позбавлення ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 права користування житловим приміщенням є належним способом захисту цивільних прав, що в подальшому є підставою для їх зняття з реєстрації місця проживання відповідними уповноваженими органами.

6. Висновки суду за результатами розгляду справи

З дотриманням передбаченого законодавством порядку дослідження доказів, ухвалення судових рішень, судом було повно та всебічно з'ясовано всі обставини справи, на підставі яких, суд вважає за необхідне позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.

З урахуванням викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 80, 81, 89, 191, 211, ч. 2 ст. 247, 259, 264, 265, 268, 273, 280-282, п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України, на підставі ст.ст.16,391,405 ЦК України, суд,

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа: Підлиманська сільська рада Борівського району Харківської області про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - задовольнити.

Визнати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_4, та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_5, такими, що втратили право користування житловою площею в житловому будинку, розташованому за адресою: АДРЕСА_1, який належить ОСОБА_1 на праві приватної власності.

З текстом рішення можна ознайомитись в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням http://reyestr.court.gov.ua.

Заочне рішення може бути переглянуте Борівським районним судом Харківської області за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 30 днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку до Харківського апеляційного суду через Борівський районний суд протягом 30 днів з дня його проголошення. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Рішення суду може бути оскаржене до Харківського апеляційного суду шляхом подачі в 30-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги через Борівський районний суд Харківської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Суддя Гуляєва Г. М.