Постанова

Іменем України

24 жовтня 2018 року

м. Київ

справа № 356/1733/16-ц

провадження № 61-26599св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Висоцької В. С.,

суддів: Лесько А. О., Мартєва С. Ю. (суддя-доповідач), Сімоненко В. М., Штелик С. П.,

учасники справи:

позивач - приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «Брокбізнес»,

відповідач - ОСОБА_3,

представник відповідача - ОСОБА_4,

треті особи: товариство з обмеженою відповідальністю «Гледфарм ЛТД», приватне акціонерне товариство «Просто-страхування»,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_3 на рішення Березанського міського суду Київської області від 16 травня 2017 року у складі судді Лялик Р. М. та ухвалу Апеляційного суду Київської області від 21 серпня 2017 року у складі колегії суддів: Олійника В. І., Лівінського С. В., Яворського М. А.,

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2016 року приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «Брокбізнес» (далі - ПрАТ «СК «Брокбізнес») звернулося до суду з позовом до ОСОБА_3 про стягнення грошових коштів.

Позовна заява мотивована тим, що 22 червня 2015 року о 15 год. 30 хв. на з'їзді з проспекту Бажана на Дніпровську набережну в місті Києві відбулася дорожньо-транспортна пригода за участю автомобілів: Mitsubishi Outlander, державний номерний знак НОМЕР_1, за кермом якого знаходився ОСОБА_3; Toyota Camry, державний номерний знак НОМЕР_2, що належить товариству з обмеженою відповідальністю ТОВ «Гледфарм ЛТД» (далі - ТОВ «Гледфарм ЛТД»), під керуванням ОСОБА_6; Volkswagen Transporter, державний номерний знак НОМЕР_3, під керуванням ОСОБА_7; ГАЗ 2605, державний номерний знак НОМЕР_4, під керуванням ОСОБА_8

Згідно з постановою Дарницького районного суду м. Києва від 10 липня 2015 року у справі № 753/11970/15-ц дорожньо-транспортна пригода трапилася у зв'язку з порушенням ОСОБА_3 Правил дорожнього руху України, внаслідок чого завдано механічні пошкодження транспортного засобу Тoyota Camry (державний номерний знак НОМЕР_2).

Транспортний засіб Toyota Camry, державний номерний знак НОМЕР_2, був застрахований за договором добровільного страхування наземного транспорту від 04 вересня 2014 року № 006-046347/8/01 НТ ПрАТ «СК «Брокбізнес».

На виконання умов договору страхування ПрАТ «СК «Брокбізнес» здійснила виплату страхового відшкодування на користь ТОВ «Гледфарм ЛТД» в розмірі 270 521,01 грн, а тому до страхової компанії перейшло право на отримання від ОСОБА_3 компенсації витрат з виплати страхового відшкодування власнику пошкодженого автомобіля Тoyota Camry (державний номерний знак НОМЕР_2).

Цивільно-правова відповідальність водія транспортного засобу Mitsubishi Outlander (державний номерний знак НОМЕР_1) ОСОБА_3 була застрахована приватним акціонерним товариством «Просто-страхування» (далі - ПрАТ «Просто-страхування») згідно з полісом обов'язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів від 11 листопада 204 року № АІ/7421735 (страхова сума за шкоду, завдану майну, становить 50 000,00 грн, франшиза - 0 грн) та за договором добровільного страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів та добровільного страхування від нещасних випадків на транспорті від 11 листопада 2014 року № 1403787 (згідно з пунктами 1.6.1, 2.5.1, 2.9.5 якого ліміт відповідальності за шкоду завдану майну становить 75 000,00 грн, франшиза - 0 грн).

Відповідно до звіту від 08 липня 2015 року № 400 з визначення вартості матеріального збитку, завданого власнику транспортного засобу, вартість відновлювального ремонту та матеріального збитку, завданого власнику автомобіля Тoyota Camry (державний номерний знак НОМЕР_2), склала 197 856,16 грн.

ПрАТ «СК «Брокбізнес» звернулася із заявами-вимогами ВІД 15 лютого 2016 року № 250-05 та від 24 лютого 2016 року № 297-05 до ПрАТ «Просто-страхування» про компенсацію фактичних витрат, які були здійснені позивачем при здійсненні страхового відшкодування за договором добровільного страхування (КАСКО) в порядку суброгації.

Згідно із звітом № 4824/112524, замовленим ПрАТ «Просто-страхування», вартість матеріального збитку, завданого власнику транспортного засобу Тoyota Camry (державний номерний знак НОМЕР_2), становить 110 652,18 грн, а відновлювальний ремонт - 195 924,96 грн.

Пунктом 2.9.4.3 договору добровільного страхування від 11 листопада 2014 року № 1403787 передбачено, що виплата страхового відшкодування щодо майнових збитків третьої особи здійснюється з урахуванням зносу (експлуатаційного зносу) пошкодженого майна до настання страхового випадку.

Позивач вважає, що ПАТ «Просто-страхування» зобов'язана компенсувати ПрАТ «СК «Брокбізнес» 110 652,18 грн, однак ПрАТ «Просто-страхування» виплатило на користь ПрАТ «СК «Брокбізнес» 92 210,15 грн. ОСОБА_3 зобов'язаний виплатити позивачу кошти в сумі 87 203,98 грн (197 856,16 грн - 110 652,18 грн = 87 203,98 грн), де: 197 856,16 грн - вартість відновлювального ремонту транспортного засобу Тoyota Camry, державний номерний знак НОМЕР_2, згідно із звітом від 08 липня 2015 року № 400; 110 652,18 грн - вартість матеріального збитку, завданого власнику транспортного засобу Тoyota Camry, державний номерний знак НОМЕР_2, згідно із звітом від 01 березня 2016 року № 4824/112524, яку зобов'язана виплатити позивачу ПрАТ «Просто-страхування».

Позивач двічі зверталася до ОСОБА_3 (16 лютого та 20 квітня 2016 року) із заявами-вимогами про компенсацію фактичних витрат, які були здійснені позивачем при здійсненні страхового відшкодування за договором добровільного страхування (КАСКО) в порядку суброгації.

Проте ОСОБА_3 не виконав своїх зобов'язань та вимог страхової компанії «Брокбізнес».

Рішенням Березанського міського суду Київської області від 16 травня 2017 року позов задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_3 на користь ПрАТ «СК «Брокбізнес» кошти в сумі 87 203,98 грн.

Стягнуто з ОСОБА_3 на користь ПрАТ «СК «Брокбізнес» судові витрати в сумі 1 378,00 грн.

Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що внаслідок взаємодії джерел підвищеної небезпеки ОСОБА_3 було допущено порушення Правил дорожнього руху України і завдано шкоду і оскільки ПрАТ «Просто-страхування» вже виплатила на користь ПрАТ «СК «Брокбізнес» 92 210,15 грн, рішенням Господарського суду міста Києва від 06 жовтня 2016 року у справі № 910/17137/16 стягнуто ще 18 442,03 грн, а тому з нього підлягає до стягнення різниця між фактичним розміром шкоди і страховою виплатою (страховим відшкодуванням).

Ухвалою Апеляційного суду Київської області від 21 серпня 2017 року рішення суду першої інстанції залишено без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції мотивована тим, що рішення суду першої інстанції відповідає обставинам справи, ухвалене з дотриманням норм матеріального і процесуального права і не може бути скасоване з підстав, викладених в апеляційній скарзі, оскільки відповідач погоджувався зі звітами, не оскаржував суму матеріального збитку, не заявляв клопотань про призначення експертизи та визнає завдання ним шкоди і до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, у межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за завдані збитки.

У касаційній скарзі, поданій у вересні 2017 року до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_3 просить, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, скасувати судові рішення, справу направити на новий розгляд до суду першої інстанції.

Касаційна скарга мотивована тим, що позивач не надав документ, який підтверджує реальний розмір витрат потерпілої сторони, як передбачено статтею 1194 ЦК України, яку повинні були застосувати суди; ТОВ «Гледфарм ЛТД» отримало прибуток у результаті дорожньо-транспортної пригоди, оскільки, отримавши страхове відшкодування, ТОВ «Гледфарм ЛТД» продало автомобіль; позивач безпідставно зазначив розмір страхового відшкодування виходячи зі звіту про оцінку транспортного засобу, оскільки звіт є попереднім оціночним документом, а тому суди неправильно застосували норми матеріального права не врахували, що позивач не мав права на звернення до ОСОБА_3 з такими вимогами. Апеляційний суд надав переваги одним доказам над іншими, залишив поза увагою документи, долучені до справи за клопотанням представника відповідача, необґрунтовано відхилив клопотання відповідача про допит свідка.

У жовтні 2017 року до суду від ПрАТ «СК «Брокбізнес» надійшли заперечення на касаційну скаргу, у яких позивач просить скаргу відхилити та залишити судові рішення без змін.

Відповідно до підпункту 4 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України у редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» (далі - ЦПК України) касаційні скарги (подання) на судові рішення у цивільних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного цивільного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Частиною першою статті 400 ЦПК України передбачено, що під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Згідно з частиною першою статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Касаційну скаргу слід залишити без задоволення з таких підстав.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про страхування» визначено, що страхування - це вид цивільно-правових відносин щодо захисту майнових інтересів фізичних осіб та юридичних осіб у разі настання певних подій (страхових випадків), визначених договором страхування або чинним законодавством, за рахунок грошових фондів, що формуються шляхом сплати фізичними особами та юридичними особами страхових платежів (страхових внесків, страхових премій) та доходів від розміщення коштів цих фондів.

Суд встановив, що 22 червня 2015 року о 15 год. 30 хв. на з'їзді з проспекту Бажана на Дніпровську набережну в місті Києві відбулася дорожньо-транспортна пригода за участю автомобілів: Mitsubishi Outlander, державний номерний знак НОМЕР_1, за кермом якого знаходився ОСОБА_3; Toyota Camry, державний номерний знак НОМЕР_2, що належить товариству з обмеженою відповідальністю ТОВ «Гледфарм ЛТД» (далі - ТОВ «Гледфарм ЛТД»), під керуванням ОСОБА_6; Volkswagen Transporter, державний номерний знак НОМЕР_3, під керуванням ОСОБА_7; ГАЗ 2605, державний номерний знак НОМЕР_4, під керуванням ОСОБА_8

Постановою Дарницького районного суду міста Києва від 10 липня 2015 року ОСОБА_3 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 124 КУпАП, та накладено штраф в розмірі 20 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Транспортний засіб Toyota Camry (державний номерний знак НОМЕР_2) застрахований за договором добровільного страхування наземного транспорту від 04 вересня 2014 року № 006-046347/8/01 НТ в ПрАТ «СК «Брокбізнес». На виконання умов договору страхування ПрАТ «СК «Брокбізнес» здійснила виплату страхового відшкодування на користь ТОВ «Гледфарм» ЛТД» в розмірі 270 521,01 грн.

Суди встановили, що до ПрАТ «СК «Брокбізнес» перейшло право на отримання від ОСОБА_3 компенсації витрат з виплати страхового відшкодування власнику пошкодженого автомобіля Тoyota Camry, державний номерний знак НОМЕР_2.

Цивільно-правова відповідальність водія транспортного засобу Mitsubishi Outlander, державний номерний знак НОМЕР_1 ОСОБА_3 була застрахована ПрАТ «Просто-страхування» згідно з: полісом обов'язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів від 11 листопада 2014 року № АІ/7421735 (страхова сума за шкоду, завдану майну, становить 50 000,00 грн, франшиза - 0 грн.); договором добровільного страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів та добровільного страхування від нещасних випадків на транспорті від 11 листопада 2014 року № 1403787 (згідно з пунктами 1.6.1, 2.5.1, 2.9.5 договору ліміт відповідальності за шкоду завдану майну становить 75 000,00 грн, франшиза - 0 грн).

Відповідно до звіту від 08 липня 2015 року № 400 з визначення вартості матеріального збитку, завданого власнику транспортного засобу, вартість відновлювального ремонту та матеріального збитку, завданого власнику автомобіля Тoyota Camry, державний номерний знак НОМЕР_2 становить 197 856, 16 грн.

15 лютого 2016 року за вих. № 250-05 та 24 лютого 2016 року за вих. № 297-05 ПрАТ «СК «Брокбізнес» звернулося із заявами-вимогами до ПрАТ «Просто-Страхування» про компенсацію фактичних витрат, які були здійснені позивачем при здійсненні страхового відшкодування за договором добровільного страхування (КАСКО) в порядку суброгації.

Згідно із замовленим ПрАТ «Просто-страхування» звітом № 4824/112524 вартість матеріального збитку завданого власнику транспортного засобу Тoyota Camry, державний номерний знак НОМЕР_2 становить 110 652,18 грн, а відновлювального ремонту 195 924, 96 грн.

Враховуючи пункт 2.9.4.3 договору добровільного страхування від 11 листопада 2014 року № 1403787, згідно з яким виплата страхового відшкодування щодо майнових збитків третьої особи здійснюється з урахуванням зносу (експлуатаційного зносу) пошкодженого майна до настання страхового випадку, а також статті 29 Закон України «Про обов'язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», ПрАТ «Просто-страхування» зобов'язана компенсувати ПрАТ «СК «Брокбізнес» 110 652,18 грн.

Суди встановили, що ПрАТ «Просто-страхування» вже виплатило на користь ПрАТ «СК «Брокбізнес» 92 210,15 грн, а 18 442,03 грн стягнуто на користь ПрАТ «СК «Брокбізнес» рішенням Господарського суду м. Києва від 06 жовтня 2016 року у справі № 910/17137/16 за позовом ПрАТ «СК «Брокбізнес» до ПрАТ «Просто-страхування».

Відповідно до статей 512, 514 ЦК України кредитор у зобов'язанні може бути замінений іншою особою у випадках, встановлених законом.

Згідно зі статтею 1194 ЦК України особа, яка застрахувала свою цивільну відповідальність, у разі недостатності страхової виплати (страхового відшкодування) для повного відшкодування завданої нею шкоди зобов'язана сплатити потерпілому різницю між фактичним розміром шкоди і страховою виплатою (страховим відшкодуванням).

При цьому за змістом статті 993 ЦК України та статті 27 Закону України «Про страхування» до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, в межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за завдані збитки.

За змістом статті 1194 ЦК України в системному зв'язку зі статтею 993 цього Кодексу та статтею 27 Закону України «Про страхування» можна дійти висновку про те, що до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, переходить право вимоги до особи, відповідальної за завдані збитки, у разі недостатності страхової виплати (страхового відшкодування) для повного відшкодування завданої нею шкоди в межах різниці між фактичним розміром шкоди і страховою виплатою (страховим відшкодуванням).

Тобто у таких правовідносинах відбувається передача (перехід) права вимоги від страхувальника (вигодонабувача) до страховика. Нового зобов'язання з відшкодування збитків при цьому не виникає, оскільки відбувається заміна кредитора: потерпілий (страхувальник) передає страховику своє право вимоги до особи, відповідальної за спричинення шкоди. Отже, страховик виступає замість потерпілого у деліктному зобов'язанні.

До нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов'язанні в обсязі та на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом. Новий кредитор набуває прав та обов'язків свого попередника.

Заміною кредитора деліктне зобов'язання не припиняється, оскільки відповідальна за спричинену шкоду особа свій обов'язок з відшкодування шкоди не виконала.

Вказані висновки узгоджуються з правовим висновком Верховного Суду України, викладеним у постановах від 10 лютого 2016 року у справі № 6-2878цс15, від 17 лютого 2016 року у справі № 6-2471цс15, від 21 грудня 2016 року у справі № 6-2097цс16.

Суди попередніх інстанцій правильно застосували норми матеріального права та дійшли обґрунтованого висновку про те, що ОСОБА_3 зобов'язаний виплатити позивачу кошти в сумі 87 203,98 грн (197 856,16 грн - 110 652,18 грн = 87 203,98 грн, де: 197 856,16 грн - вартість відновлювального ремонту транспортного засобу Тoyota Camry, державний номерний знак НОМЕР_2, згідно із звітом від 08 липня 2015 року № 400; 110 652,18 грн - вартість матеріального збитку завданого власнику транспортного засобу Тoyota Camry, державний номерний знак НОМЕР_2, згідно із звітом від 01 березня 2016 року № 4824/112524, яку виплатила ПрАТ «Просто-страхування».

Доводи касаційної скарги про те, що позивач не надав документ, який підтверджує реальний розмір витрат потерпілої сторони, як передбачено статтею 1194 ЦК України, яку повинні були застосувати суди не знайшли свого підтвердження, оскільки позивач надав звіт від 08 липня 2015 року № 400, страховий акт та платіжне доручення.

Доводи скарги про те, що ТОВ «Гледфарм ЛТД» отримало прибуток у результаті дорожньо-транспортної пригоди, оскільки, отримавши страхове відшкодування, товариство продало автомобіль є безпідставними та не підтверджені належними доказами.

Не знайшли свого підтвердження доводи про те, що позивач безпідставно зазначив розмір страхового відшкодування виходячи зі звіту про оцінку транспортного засобу, оскільки звіт є попереднім оціночним документом та відповідає вимогам Законів України «Про страхування», «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

При вирішенні справи суди правильно визначили характер правовідносин між сторонами, правильно застосували закон, що їх регулює, повно і всебічно дослідили матеріали справи та надали належну правову оцінку доводам сторін і зібраним у справі доказам.

Згідно зі статтею 410 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо визнає, що рішення ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Ураховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне залишити касаційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції та ухвалу суду апеляційної інстанції - без змін.

Відповідно до частини третьої статті 436 ЦПК України суд касаційної інстанції у постанові за результатами перегляду оскаржуваного судового рішення вирішує питання про поновлення його виконання (дії).

Оскільки ухвалою Верховного Суду від 23 травня 2018 року зупинено виконання рішення Березанського міського суду Київської області від 16 травня 2017 року та ухвали Апеляційного суду Київської області від 21 серпня 2017 року до закінчення касаційного провадження, слід поновити виконання (дію) цих судових рішень.

Керуючись статтями 400, 402, 409, 410, 416, 436 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_3 залишити без задоволення.

Рішення Березанського міського суду Київської області від 16 травня 2017 року та ухвалу Апеляційного суду Київської області від 21 серпня 2017 року залишити без змін.

Поновити виконання (дію) рішення Березанського міського суду Київської області від 16 травня 2017 року та ухвали Апеляційного суду Київської області від 21 серпня 2017 року.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий В. С. Висоцька
Судді:А. О. Лесько С. Ю. Мартєв В. М. Сімоненко С. П. Штелик