Справа № 226/612/18
Справа № 226/612/18
Провадження № 2/226/402/2018
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 вересня 2018 року м. Мирноград

Димитровській міській суд Донецької області у складі:

головуючого - судді Редько Ж.Є.

при секретарі Попенко І.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Мирноградської міської ради про встановлення факту безхазяйної нерухомої речі та визнання права власності на нерухоме майно за набувальною давністю,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2, в обгрунтування якого вказала, що починаючи з 03.05.2001 вона постійно проживає у житловому будинку загальною площею 35,9 кв.м, у тому числі житловою - 17,7 кв.м з надвірними спорудами за побудовами, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1, який був збудований у 1948 році на земельній ділянці площею 1109 кв.м. Даний будинок після смерті своєї бабусі ОСОБА_3 отримав у користування ОСОБА_2, якому нею 05.05.2001 було передано 1000 грн за право володіти вказаним будинком. При цьому дозвільні документи на право будівництва спірного будинку та технічна документація їй не були передані. Через відсутність будь-якої документації на вказаний об'єкт нерухомомсті власника спірного майна встановити неможливо. На теперішній час, з моменту придбання будинку, вона продовжує постійно проживати за зазначеною адресою без реєстрації, добросовісно та безперервно володіє та відкрито користується спірним нерухомим майном та земельною ділянкою, доглядає за будинком та утримує його, постійно робить в ньому поточний та капітальний ремонт. Нею у 2011 році були побудовані господарські будівлі, а у 2013 році встановлені нові ворота та огорожа. Нею були вжиті заходи щодо забезпечення охорони майна. За її замовленням комунальним підприємством бюро технічної інвентаризації Мирноградської міської ради 31.10.2017 виготовлений технічний паспорт на вказаний житловий будинок, з якого вбачається, що самочинне будівництво будинку відсутнє, він не є аварійним та придатний до користування. Тому позивач просить встановити факт безхосяйності речі, якою є спірний будинок, та визнати за нею право власності на нього за набувальною давністю.

Сторони до суду не з'явилися, про час і місце розгляду справи сповіщені належним чином, надали, окрім відповідача ОСОБА_2, письмові заяви про розгляд справи у їх відсутність.

Представник позивача ОСОБА_4 спрямувала до суду заяву про залишення позову без розгляду.

Суд вважає, що заява представника позивача підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ст.13 ЦПК України, якою регламентовано принцип диспозитивності цивільного судочинства, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

З огляду на приписи ч.ч.1, 2 ст.49 ЦПК України позивач має право відмовитися від позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного судового провадження, а відповідач має право визнати позов повністю або частково.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановлює ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Отже заява представника позивача підлягає задоволенню, оскільки волевиявлення сторони висловлено до початку розгляду справи по суті і у відповідності до ч.1 ст.257 ЦПК України є однією з підстав залишення позову без розгляду.

На підставі вищенаведеного, керуючись ст.ст.200, 257 ч.1 п.5, 259, 260, 353, 354 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту безхазяйної нерухомої речі та визнання права власності на нерухоме майно за набувальною давністю залишити без розгляду.

Роз'яснити позивачу її право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення позову без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її проголошення, може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Донецької області у п'ятнадцятиденний строк з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Ж.Є.Редько