У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 жовтня 2018 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про подій майна подружжя та визнання права власності на частку майна,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1, звернулася до ОСОБА_2 про подій майна подружжя та визнання права власності на частку майна.

Дослідивши матеріали позовної заяви та додані документи, вважаю позовна заява підлягає залишенню без руху.

Частиною 4 статті 177 ЦПК України визначено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

При зверненні до суду із даним позовом позивач, сплатила судовий збір в розмірі 1712,50 грн. відповідно наявної в матеріалах позовної заяв квитанції №56 від 08.10.2018 року та згідно з визначеною позивачем ціною позову 171 250 грн. Позивач вказує, що така сума складається із ціни спірної квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, а саме 126 250 тис. грн., що підтверджено наданою копією договору купівлі-продажу вказаної квартири від 29 вересня 2005 року зареєстрованого №3522, а також вартість автомобіля марки «Daewoo» моделі «Lanos 696» TF 2013, 2005 року випуску, номер кузова: SUPTF696D5W234488,й номерний знак: АО0169ВЕ 45 000 грн.

На підтвердження вказаної вартості спірної квартири позивач посилається на договір купівлі-продажу від 29 вересня 2005 року зареєстрованого №3522.

При цьому, жодних доказів, що на момент звернення до суду, її ціна залишилася такою самою, до позовної заяви не додано.

Відповідно до ч.1 п.2 ст. 176 ЦПК України ціна позову у позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається - вартістю майна.

Крім того, обовязок визначити ціну позову відповідно до п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України покладається саме на позивача, і лише у разі, якщо визначена ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості майна, або точну ціну встановити неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд.

Відповідно до ч. 2 ст. 176 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент предявлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

При цьому суд звертає увагу на те, що ціна позову повинна відповідати дійсній вартості майна саме на момент пред'явлення позову.

Окрім того, відповідно до ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Відповідно ст. 4 до Закону України «Про судовий збір» ставки судового збору за подання до суду позовної заяви про поділ майна при розірванні шлюбу становить: 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» з 1 січня 2018 року установлено прожитковий мінімуму для працездатних осіб у розмірі 1762 грн.

Враховуючи, що на момент пред'явлення позову встановити точну вартість спірного майна а саме: квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та автомобіля марки «Daewoo» моделі «Lanos 696» TF 2013, 2005 року випуску, неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи. Таким чином, суд попередньо визначає розмір судового збору в розмірі 5286,00 грн. та з врахування сплаченого судового збору в розмірі 1712,50 гривень, та позовних вимог, позивачу слід доплатити судовий збір у розмірі 3573,50 гривень.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Реквізити для сплати судового збору: Отримувач коштів УК у м.Ужгороді/м.Ужгород/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38015610; Банк отримувача Казначейство України (ЕАП); Код банку отримувача (МФО) 899998; Рахунок отримувача 7002; Код класифікації доходів бюджету 22030101.

Крім того, згідно п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України у позовній заяві мають бути чітко викладені обставини, якими позивач обгрунтовує свої вимоги, із зазначенням доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно з ч. 2, ч. 4, ч. 5 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Надані до позовної заяви позивачем письмові докази є нечитабельні, що позбавляє встановити їх зміст(зокрема договір кредиту від 29 вересня 2005 року , договір купівлі продажу квартири від 29 вересня 2005 року )

Дослідивши матеріали справи приходжу до переконання, що без зазначення наведених вище обставин, вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху повторно та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви з подачею її до суду з врахуванням вимог ст.ст. 175,177 ЦПК України.

Згідно ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху та надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Якщо позивач (заявник, скаржник) відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 ЦПК України, позовна заява (заява, скарга) вважається поданою в день її первісного подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене вважаю, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення.

Керуючись ст.ст.185, 260 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про подій майна подружжя та визнання права власності на частку майна - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви протягом трьох днів з дня отримання копії даної ухвали.

Розяснити, що інакше заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу. Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_3