Справа №403/590/18 провадження № 2/403/282/18
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

30 жовтня 2018 року смт.Устинівка

Суддя Устинівського районного суду Кіровоградської області Атаманова С.Ю., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виключення запису про батька з актового запису про народження дитини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із позовною заявою до відповідача ОСОБА_2 про виключення відомостей про нього, як батька дитини ОСОБА_3, із актового запису про її народження №13 від 26 травня 2006 року. Позовні вимоги обгрунтовані тим, що ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, не може бути дочкою позивача, оскільки, як встановлено рішенням суду від 15.02.2006 року, позивач не проживав в сім"ї більше півроку, а фактично - з квітня 2005 року; внаслідок зловживання спиртними напоями не міг вступати в інтимні відносини з колишньою дружиною та зачати дитину; відповідач з початку січня 2005 року почала зраджувати позивачу та придбавши в травні 2005 року житловий будинок, почала проживати окремо; відповідач неодноразово забирала дітей і проживала з ними в спільної знайомої; позивачу не було відомо про те, що відповідач вагітна і остання, обманним шляхом отримавши від позивача паспорт, зареєструвала новонароджену дочку на нього.

Відповідно до ч.1 ст.187 ЦПК України суддя відкриває провадження у справі за відсутності, крім іншого, підстав для залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.175 і 177 цьогоКодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, вважаю, що подана ОСОБА_1позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає зазначеним вище вимогам закону, а саме: позовна заява не містить:

1) зазначення доказів, що підтверджують обставини, якими позивач обгрунтовує свої вимоги, в тому числі, його не проживання в сім"ї більше ніж півроку, оскільки твердження позивача про встановлення даного факту рішенням суду від 15.02.2006 року не відповідає дійсному змісту цього рішення; придбання відповідачем у травні 2005 року житлового будинку та проживання окремо від позивача (п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України);

2) відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обовязковий досудовий порядок урегулювання спору, оскільки позивач, зазначаючи в позовній заяві про прийняття ним мір досудового врегулювання спору, жодним чином не вказує на їх вид, час (дату) вжиття та досягнуті результати, а його твердження про звернення відповідача до суду з позовами про стягнення з нього аліментів, що свідчить про її небажання добровільно вирішити даний спір, не підтверджено жодним чином (п.6 ч.3 ст.175 ЦПК України);

3) зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви (п.8 ч.3 ст.175 ЦПК України).

Таким чином, з метою усунення вказаних недоліків позовної заяви, позивачу по справі необхідно надати суду належним чином оформлену позовну заяву, зазначивши в ній:

1) докази на підтвердження викладених позивачем в позовній заяві обставин щодо його не проживання в сім"ї більше ніж півроку, оскільки наведені позивачем твердження про встановлення даного факту рішенням суду від 15.02.2006 року не відповідає дійсному змісту рішення Новоархангельського районного суду Кіровоградської області від 15.02.2006 року, в якому лише зазначено про те, що, дослівно, "...відповідач по справі ОСОБА_1 пояснив, що дійсно в сім"ї все буває. Він з сім"єю близько пів року не проживає". При цьому, як вбачається зі змісту вказаного рішення, судом були встановлені інші обставини, і сторонам по справі надавався строк на примирення тривалістю два місяці саме за клопотанням відповідача;

2) докази на підтвердження не обізнаності позивача про вагітність, народження дитини ОСОБА_3, та того, що на момент реєстрації його батьком дитини, він не знав про те, що не є її батьком;

3) докази придбання відповідачем у травні 2005 року житлового будинку у гр-нки ОСОБА_4 та проживання з цього часу окремо від позивача;

4) відомості про вид, час (дату) та результати вжитих відповідачем заходів досудового врегулювання спору з відповідачем, оскільки з наведеного позивачем в позовній заяві твердження про те, що ним приймались міри досудового врегулювання спору, вказані обставини неможливо встановити;

5) докази, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності) та зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви.

Крім того, суд роз"яснює позивачу, що відповідно до п.3 ч.2 ст.76 ЦПК України засобами доказування є показання свідків.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.229 ЦПК України суд під час розгляду справи повинен безпосередньо дослідити докази у справі, в тому числі, ознайомитися з показаннями свідків. Докази, що не були предметом дослідження в судовому засіданні, не можуть бути покладені судом в основу ухваленого судового рішення.

Тому у випадку обгрунтування позивачем своїх позовних вимог щодо його неможливості бути батьком дитини ОСОБА_3 показаннями свідків ОСОБА_5 та ОСОБА_4, про яких ним безпосередньо зазначається в тексті позовної заяви, позивачем мають бути дотримані вимоги ст.91 ЦПК України щодо виклику зазначених свідків в судове засідання.

Також позивачем по справі не виконані вимоги ч.5 ст.177 ЦПК України щодо обовязку додати до позовної заяви всі наявні в них докази, що підтверджують обставини, на яких грунтуються позовні вимоги (якщо додаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів), оскільки згідно положень ч.ч.1, 2, 4, 5 ст.95 ЦПК України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Натомість суддею встановлено, що додані до позовної заяви копії документів не відповідають зазначеним вище вимогам, оскільки засвідчені з недотриманням вимог ст.95 ЦПК України.

Таким чином, для виконання вимог ст.177 ЦПК України позивачу необхідно додати до позовної заяви та її копії копії документів, засвідчених у встановленому законом порядку із обов"язковим врахуванням вимоги ст.95 ЦПК України про засвідчення копій документів, оригінали яких знаходяться безпосередньо у позивача.

З приводу зазначення позивачем в позовній заяві п.2 Постанови Пленуму Верховного Суду України №2 від 12.06.2009 року «Про застосування норм процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», згідно якого не допускається відмова у відкритті провадження у справі з мотивів недоведеності заявленої вимоги, відсутності доказів, пропуску позовної давності та інших не передбачених Законом підстав, суддею роз"яснюється, що даною ухвалою вирішується питання про залишення позовної заяви без руху з підстав її не відповідності вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України, а не відмови у відкритті провадження у справі з підстав, передбачених ст.186 ЦПК України.

Разом з цим, положеннями ст.ст.83, 84 ЦПК України чітко визначені строки подання суду доказів та наслідки їх пропуску учасником справи, а відповідно до ст.222 ЦПК України у разі подання заяв та клопотань, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні( в тому числі, і щодо витребування додаткових доказів), суд залишає їх без розгляду.

При цьому суддя звертає увагу позивача на те, що встановлений ч.5 ст.177 ЦПК України обов"язок додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких грунтуються позовні вимоги, передбачає надання їх разом з позовною заявою, оскільки саме в ній містяться обставини, на підтвердження яких і мають бути додані відповідні докази. В свою чергу не зазначення та не подання таких доказів позивачем, за відсутності об"єктивних причин неможливості виконання вимог п.5 ч.3 ст.175, ч.5 ст.177 ЦПК України, порушує право відповідача на захист та реалізацію інших наданих йому законом процесуальних прав, як учасника справи, оскільки незрозумілість, нечіткість обставин, якими обґрунтовуються заявлені до нього позовні вимоги без надання належних доказів на їх підтвердження, позбавляють відповідача можливості підготовки та подання до суду відзиву відповідно до вимог ст.178 ЦПК України.

Також суддею роз"яснюється, що клопотання позивача про призначення судово-генетичної експертизи, додане до позовної заяви, не підлягає вирішенню суддею одноособово, оскільки відповідно до вимог п.3 ч.1 ст.43 ЦПК України учасник справи зокрема, відповідач, має право надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб, і вирішення даного клопотання відповідно до п.8 ч.2 ст.197 ЦПК України здійснюється судом в підготовчому засіданні.

Крім того, суддя вважає за необхідне звернути увагу позивача на те, що згідно ч.3 ст.103 ЦПК України при призначенні експертизи експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою і лише у випадку недосягнення такої згоди, експертну установу визначає суд. З огляду на викладене, позивачу в поданому до суду клопотанні необхідно визначитись з експертною установою, в якій, на його думку, має бути проведена судово-генетична експертиза. При цьому відібрання зразків крові, як вихідного біологічного матеріалу, у позивача та в дитини, факт батьківства якої оспорюється позивачем, здійснюється не судом, а експертом за присутності вказаних осіб, а їх неявка для участі в проведенні експертизи, може мати наслідки, передбачені ст.109 ЦПК України (ухилення від участі в експертизі).

Відповідно до ч.ч.2, 3 ст.185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

З урахуванням викладеного, суддею в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначені недоліки позовної заяви та спосіб їх усунення.

Відповідно до приписів ч.2 ст.185 ЦПК України, з урахуванням характеру встановлених суддею недоліків позовної заяви, позивачу необхідно встановити строк для їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.2 ст.258 ЦПК України процедурні питання, повязані з рухом справи в судді першої інстанції вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

Керуючись ст.ст. 95, 175, 177, 185, 258, 260, 261, 353 ЦПК України,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виключення запису про батька з актового запису про народження дитини - залишити без руху та надати позивачу строк для усунення її недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення йому копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Розяснити позивачу, що у разі виконання ним вимог ст.ст.175, 177 ЦПК України відповідно до ухвали суду, позовна заява вважатиметься поданою в день її первісного подання до суду. Якщо позивачем не будуть усунуті недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання її суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду. Заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на судове рішення.

Суддя Устинівського районного суду

Кіровоградської області С.Ю.Атаманова