УХВАЛА

26 вересня 2018 року

м. Київ

справа № 172/1341/16-ц

провадження № 61-43304ск18

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Штелик С.П. розглянув касаційну скаргу Сільськогосподарського кооперативу «Маяк» в особі ліквідатора Козаченка Володимира Михайловича, на постанову Апеляційного суду Дніпропетровської області від 10 липня 2018 року в справі за позовом Сільськогосподарського кооперативу «Маяк» в особі ліквідатора Козаченка Володимира Михайловича до ОСОБА_2, треті особи: Придніпровська товарна біржа, Васильківська районна державна адміністрація Дніпропетровської області, Васильківський районний відділ державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області про витребування майна у недобросовісного набувача, припинення права власності, визнання права власності на майно та зобов'язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

До суду касаційної інстанції надійшла вищевказана касаційна скарга.

У порушення пункту 1 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі заявником невірно зазначено найменування суду, до якого подається скарга.

Відповідно до частини першої статті 388 ЦПК України судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

Пунктом 1 частини другої статті 36 Глави 5 «Верховний Суд» Закону України від 2 червня 2016 року № 1402-VІІ «Про судоустрій і статус суддів» встановлено, що Верховний Суд здійснює правосуддя як суд касаційної інстанції, а у випадках, визначених процесуальним законом, - як суд першої або апеляційної інстанції, в порядку, встановленому процесуальним законом.

За правилами, встановленими частиною першою статті 391 ЦПК України, касаційна скарга подається безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Заявником у порушення зазначених правил адресовано вказану касаційну скаргу до Верховного суду України.

За таких обставин, відповідно до вимог частини четвертої статті 392 ЦПК України, заявнику необхідно надати касаційну скаргу (у новій редакції), копії скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи.

Крім того, у касаційній скарзі заявник просить про поновлення строку на касаційне оскарження, посилаючись на те, що у судовому засіданні проголошено лише вступну та резолютивну частини оскаржуваної постанови апеляційного суду, а повний її текст взагалі не отримано.

Відповідно до статті 388 ЦПК України судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно із частиною другою статті 390 ЦПК України якщо у судовому засідання було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк на касаційне оскарження обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно з даними Єдиного державного реєстру судових рішень,повний текст постанови Апеляційного суду Дніпропетровської області від 10 липня 2018 року надіслано судом до Реєстру - 16 липня 2018 року, зареєстровано - 17 липня 2018 року, оприлюднено - 19 липня 2018 року.

З огляду на викладене, наведені особою, яка подала касаційну скаргу, підстави для поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження не можуть бути визнані поважними, оскільки заявником не надано доказів на підтвердження того, що ним вчинялися дії щодо отримання повного тексту постанови суду апеляційної інстанції.

Інших поважних причин для поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень заявником не вказано.

Згідно частини третьої статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

Крім того, у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документа, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України

від 8 липня 2011 року «Про судовий збір», який набрав чинності 1 листопада 2011 року. При цьому з 15 грудня 2017 року набули чинності зміни до вказаного Закону України щодо сплати судового збору на підставі Закону України від 3 жовтня 2017 року № 2147-VIII.

Таким чином, заявник має сплатити судовий збір у розмірі, визначеному підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір», який становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

При пред'явленні позову було заявлено одну вимогу майнового характеру та вимогу немайнового характеру.

Відповідно до підпункту першого пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції чинній на час звернення до суду із позовом) за подання юридичною особою касаційної скарги за вимогу майнового характеру, судовий збір справляється в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, за вимогу немайнового характеру 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2016 рік» розмір мінімальної заробітної плати станом на 1 грудня 2016 року визначено в сумі 1600 грн.

Розмір ставки судового збору за подання касаційної скарги на рішення суду становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви за вимогу немайнового та майнового характеру, тобто 6 400 грн. (1600х2х200).

Заявником сплачено лише 1 762 грн судового збору, тобто йому необхідно доплатити 4 638 грн. (6 400 грн - 1762 грн).

Листом Головного управління Державної казначейської служби України у м. Києві від 18 червня 2018 року №05-12/1731-6167 повідомлено про змінені реквізити для зарахування судового збору, які вводяться в дію з 2 липня 2018 року.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК у Печерському районі/Печерський район/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, рахунок отримувача: 6007, ККДБ: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд.055)»; символ звітності банку: 207.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення недоліків.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, статтею 8 Закону України «Про судовий збір»,

УХВАЛИВ:

Визнати наведені Сільськогосподарським кооперативом «Маяк» в особі ліквідатора Козаченка Володимира Михайловича підстави пропуску строку на касаційне оскарження судового рішення неповажними.

Касаційну скаргу Сільськогосподарського кооперативу «Маяк» в особі ліквідатора Козаченка Володимира Михайловича, на постанову Апеляційного суду Дніпропетровської області від 10 липня 2018 року залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк до 05 листопада 2018 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настануть наслідки, передбачені законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С. П. Штелик