Номер провадження 2/754/5788/18
РІШЕННЯ

Іменем України

13 вересня 2018 року Деснянський районний суд м.Києва в складі:

головуючого - судді Зотько Т.А.,

за участі секретаря судового засідання - Малинки А.Ю.,

представника позивача ОСОБА_1,

відповідач ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м.Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулась до Деснянського районного суду м.Києва з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, посилаючись на те, що вони з відповідачем перебувають у зареєстрованому шлюбі з 05.12.2008, мають спільних неповнолітніх дітей - доньку ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка проживає з позивачем, та сина ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2, який проживає з відповідачем. Оскільки спільне життя між ними не склалося, вони мають різні погляди на шлюб та сім'ю, проживають окремо, фактично їхня родина розпалась, а шлюб носить лише формальний характер, позивач була змушена звернутись до суду з вказаним позовом.

Ухвалою судді Деснянського районного суду м.Києва від 06.08.2018 було відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду в підготовчому засіданні.

За приписами ч.3 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Представник позивач - ОСОБА_1 у підготовчому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив суд про їх задоволення, посилаючись на обставини, що викладені у позові. Також зазначив, що зі слів його довірительки сторони з 24.04.2015 проживають окремо та не ведуть спільного господарства.

Відповідач в підготовчому засіданні позовні вимоги визнав у повному обсязі та зазначив суду, що у них з позивачем спільне життя не склалося, вони дійсно з 24.04.2015 року проживають окремо та не ведуть спільного господарства, а тому він не заперечує проти розірвання даного шлюбу в судовому порядку. При цьому, вказав на те, що наміру зберегти шлюб не має, строк на примирення їм не потрібен.

Вислухавши пояснення представника позивача та відповідача, дослідивши зібрані в справі письмові докази, суд вважає за можливе ухвалити рішення у справі в підготовчому засіданні, у зв'язку з існуванням визначених ч.3 ст.200 ЦПК України умов, та задовольнити позовні вимоги з огляду на наступне.

Судом встановлено, що між сторонами 05.12.2008 року було укладено шлюб, що зареєстрований Відділом реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м.Києві (а/з №1779), що підтверджується відповідною копією свідоцтва про шлюб (а.с.8).

Також сторони мають спільних неповнолітніх дітей - доньку ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, та сина ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.9, 17).

Відповідно до ст.ст. 21, 24 СК України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Частиною 3, 4 ст. 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Як свідчать пояснення учасників справи, сторони не підтримують подружніх відносин та тривалий час проживають окремо один від одного, не ведуть спільного господарства з 24.04.2015 року.

Згідно ч.2 ст.112 Сімейного Кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку, що сім'я фактично розпалась та зберегти її неможливо, оскільки збереження сім'ї призведе до порушення інтересів кожного з подружжя, тому є всі наявні підстави для задоволення позову щодо розірвання шлюбу.

Згідно ч. 2 ст. 114 Сімейного Кодексу України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Відповідно до вимог ст.ст.141, 142 ЦПК України, витрати по сплаті судового збору у розмірі 352,40 грн. підлягають стягненню на користь позивача з відповідача ОСОБА_2 та підлягає відшкодуванню позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого нею при поданні позову, а саме у розмірі 352,40 грн..

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.24, 110-112, 114 Сімейного Кодексу України, ст.ст.12, 13, 81, 141, 142, 200, 206, 263, 265, 273, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 05.12.2008 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м.Києві (а/з № 1779) між ОСОБА_2 та ОСОБА_3- розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2, РНОКПП - НОМЕР_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, уродженця АДРЕСА_2), на користь ОСОБА_3, РНОКПП - НОМЕР_2 (АДРЕСА_1) витрати по сплаті судового збору у розмірі 352,40 грн..

Відшкодувати ОСОБА_3 з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого ним при поданні позову, а саме у розмірі 352,40 грн.

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Повний текст судового рішення складено 17.09.2018.

Суддя: