Справа № 274/4472/18
провадження № 2-о/0274/148/18
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.10.18 року м. Бердичів

Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області в складі: головуючого судді Замеги О.В., за участю секретаря Павлюк - Жук А.В., розглянувши в судовому засіданні цивільну справу за заявою ОСОБА_1, заінтересована особа: ОСОБА_2, про встановлення факту правовстановлюючого документу,-

в с т а н о в и в :

Заявниця, в порядку окремого провадження, звернулася до суду з заявою, згідно якої просить встановити факт належності ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, правовстановлюючого документу, а саме заповіту подружжя ОСОБА_3 та ОСОБА_1 від 10 серпня 2007 року, складеному та посвідченому приватним нотаріусом Бердичівського районного нотаріального округу ОСОБА_4 на бланку серії ВЕТ № 506630 щодо всього рухомого і нерухомого майна в рівних долях на користь дітей заповідачів, де помилково зазначено прізвище спадкоємця "Кузьмінська".

Заяву мотивує тим, що вона 10.08.2017 року та ОСОБА_3 склали заповіт подружжя, який посвідчено приватним нотаріусом Бердичівського районного нотаріального округу ОСОБА_4, щодо всього їхнього рухомого та нерухомого майна в рівних долях на користь їхніх дітей: ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_2. За текстом заповіту він записаний зі слів заповідачів. Під час прочитання заповіту ОСОБА_3 звернув увагу на помилку у написанні прізвища доньки ОСОБА_6, яка була зазначена як "Калінська". Нотаріус виправив дану помилку, зазначивши про це на звороті заповіту. Про те, що в заповіті неправильно зазначено прізвище доньки ОСОБА_2 - "Кузьмінська", ніхто не звернув уваги. Помилку побачили після смерті ОСОБА_3 , оскільки заповіт зберігався у нього.

Вказана помилка в заповіті перешкоджає використати власність заповідачів після смерті останнього зі спадкодавців на їх розсуд в інтересах одного із спадкоємців. Вказана помилка підлягає виправленню в судовому порядку.

В судове засідання заявниця не з"явилась, надала суду заяву про розгляд справи у її відсутності, доводи викладені в заяві підтримала.

Заінтересована особа в судове засідання не з"явилася, надала суду заяву, згідно якої не заперечує проти задоволення заявлених вимог.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалася, у звязку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи.

Суд, перевіривши матеріали справи, прийшов до висновку про можливість задоволення заяви з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справу не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

У відповідності до п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Положеннями ч. 2 ст. 315 ЦПК України визначено, що у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не встановлено іншого порядку їх встановлення.

Судом установлені такі факти, і відповідні їм правовідносини.

10.08.2017 року подружжя - ОСОБА_3 та ОСОБА_1 (а.с. 10) склали заповіт сеії ВЕТ № 506630, яким заповіли все своє рухоме та нерухоме майно в рівних долях своїм дітям: ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7 та ОСОБА_2. За текстом значеного заповіту, він записаний зі слів заповідачів та власноруч підписаний (а.с.7).

В тексті заповіту було виявлено помилки, а саме: зазначено прізвище доньки заповідачів ОСОБА_6, яка була зазначена як "Калінська". Нотаріусом виправлено дану помилку, зазначивши про це на звороті заповіту(а.с.7, на звороті).

ОСОБА_3 помер 28.03.2018 року(а.с. 9).

Після смерті ОСОБА_3 заявницею та заінтересованою особою в заповіті виявлено помилку, зокрема, в заповіті неправильно зазначено прізвище доньки ОСОБА_2 - "Кузьмінська".

Відповідно до Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, якщо в заповіті зазначені родинні відносини спадкоємця зі спадкодавцем, нотаріус перевіряє документи, що підтверджують факт родинних відносин, та за бажанням спадкоємців зазначає про родинні відносини у свідоцтві про право на спадщину за заповітом.

ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, є донькою ОСОБА_1 та ОСОБА_3, що підтверджується копією свідоцтва про народження, копією свідоцтва про укладення шлюбу, довідкою про те, що ОСОБА_8 після реєстрації шлюбу присвоєно прізвище ОСОБА_2 (а.с. 8, 10, 11). Даний факт не оспорюється учасниками судового розгляду.

У відповідності до постанови Пленуму Верховного суду України від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» наведений у ЦПК перелік фактів, які встановлюються судом не є вичерпним. За наявності умов суд може встановити й інші факти, що мають юридичне значення.

Пунктом 6 ч. 1 ст. 315 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім'я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім'ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті.

Вказана помилка в заповіті перешкоджає використати власність заповідачів після смерті останнього зі спадкодавців на їх розсуд в інтересах одного із спадкоємців.

Законом не визначено іншого порядку встановлення даного факту.

Оцінюючи зібрані докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що заявлені вимоги підставні та підлягають до задоволення.

Керуючись ст. ст. 200 ч. 3, 258, 259, 263, 264, 265 , 293-294 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Заяву ОСОБА_1 задовольнити.

Встановити факт належності ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, правовстановлюючого документу, а саме заповіту подружжя ОСОБА_3 та ОСОБА_1 від 10 серпня 2007 року, складеному та посвідченому приватним нотаріусом Бердичівського районного нотаріального округу ОСОБА_4 на бланку серії ВЕТ № 506630 щодо всього рухомого і нерухомого майна в рівних долях на користь дітей заповідачів, де помилково зазначено прізвище спадкоємця "Кузьмінська".

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду через Бердичівський міськрайонний суд протягом 30 днів з дня, наступного за днем дня складення судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його складення, мають право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Головуючий: О.В.Замега