Справа №295/4462/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.10.2018 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира в складі:

головуючого - судді Слюсарчук Н.Ф.

за участю секретаря с/з - Давиденко Я.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Житомирі цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач в квітні 2018 року звернулася до суду з даним позовом, в якому просить визначити йому додатковий строк два місяці для подання заяви до приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Слюсара В.В., де заведена спадкова справа №53/2017 про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 року.

При цьому посилається на те, що після смерті свекрухи ОСОБА_5 відкрилась спадщина, до складу якої входить квартира АДРЕСА_1. За заявою онуки померлої ОСОБА_3 була відкрита спадкова справа, однак у видачі їй відповідного свідоцтва про прийняття спадщини за законом останній було відмовлено. Приватним нотаріусом при заведенні спадкової справи було виявлено наявність заповіту від 02 березня 2017 року за №41, який був складений на ім'я позивача і про який вона не знала.

05 квітня 2018 року постановою приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Слюсарем В.В. позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті свекрухи ОСОБА_5, оскільки вона звернулася до нотаріуса з пропуском встановленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини. Позивач вважає поважною причиною пропуску нею встановленого законом строку для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки їй не було відомо про існування заповіту від 02 березня 2017 року за №41.

Ухвалою Богунського районного суду м. Житомира від 04 травня 2018 року позовну заяву ОСОБА_2 було залишено без руху.

На виконання ухвали суду від 04 травня 2018 року позивач надіслав до суду позовну заяву з усунутими в ній недоліками.

Ухвалою Богунського районного суду м. Житомира від 22 травня 2018 року провадження у цивільній справі було відкрито.

В судовому засіданні 24 липня 2018 року за заявою адвоката позивача ОСОБА_6 була проведена заміна відповідача на належного. В якості відповідача була залучена ОСОБА_3 - онука померлої ОСОБА_5.

В судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити.

Відповідач позовні вимоги визнала та просила їх задовольнити.

Заслухавши позиції сторін, дослідивши матеріали справи, оцінюючи докази в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному та об'єктивному розгляді справи в судовому процесі на засадах змагальності, як того вимагає ст. 12 ЦПК України, та у відповідності з ч. 1 ст. 81 ЦПК України, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.4 ст.206 ЦПК України, при визнанні відповідачем позову, суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Як роз'яснив Пленум Верхового Суду України у п. 24 постанови від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з'ясування і дослідження інших обставин справи.

Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що передбачено положенням ч.1 ст.4 ЦПК України.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 року померла ОСОБА_5, про що видано відповідне свідоцтво про смерть від ІНФОРМАЦІЯ_3 року (а.с.7).

Відповідно до постанови приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Слюсарем В.В. від 05 квітня 2018 року про відмову у вчиненні нотаріальної дії ОСОБА_2 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_5 на квартиру АДРЕСА_1, оскільки вона звернулася до нотаріуса з пропуском встановленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини (а.с.4).

Згідно договору дарування 1/3 частини квартири від 30 червня 2016 року та відомостям з державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 01 липня 2016 року, свідоцтва про право на спадщину за законом від 26 липня 2007 року, за померлою ОСОБА_5 зареєстровано право власності на нерухоме майно, а саме, на квартиру АДРЕСА_1. (а.с.10-15).

Згідно ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Статтею 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України Про судову практику у справах про спадкування від 30.05.2008 р. №7 особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом встановлено, що у встановлений законом строк після відкриття спадщини після смерті свекрухи ОСОБА_5, спадкоємець за заповітом, не подав заяву про її прийняття, оскільки вона об'єктивно не знала та не довідувалася, що померла свекруха склала на її ім'я заповіт. (а.с.5). Про дані обставини їй повідомила відповідач по справі ОСОБА_3, яка підтвердила дану обставину в суді.

Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7 додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини.

Таким чином, суд визнає поважними причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини після смерті спадкодавця та визначає їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини в два місяці.

Зважаючи на викладене, суд дійшов до висновку про те, що позивач є спадкоємцем за заповітом після смерті ОСОБА_5, через свою необізнаність про існування заповіту була з об'єктивних причин позбавлена можливості вчинити дії щодо прийняття спадщини, що свідчить про поважність причин пропуску строку для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті спадкодавця. Тому суд вважає позовні вимоги обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до ч.2 ст.141 ЦПК України у разі задоволення позову судові витрати присуджуються позивачеві з відповідача.

Керуючись ст. 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. ст.ст. 4, 12, 81, 89, 141, 206, 247, 259, 263-265, 268, 280, 354 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_2 додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 року, терміном в два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 704,80 грн. судового збору.

Рішення суду може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду через Богунський районний суд м. Житомира шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Повне судове рішення складено 16 жовтня 2018 року.

Відомості щодо учасників справи:

Позивач - ОСОБА_2 (місце проживання: АДРЕСА_2

Відповідач - ОСОБА_3 (місце проживання: АДРЕСА_3

Суддя: