Справа № 309/2115/18
Провадження № 2/309/1416/18
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
17 жовтня 2018 року м. Хуст
Хустський районний суд Закарпатської області
в складі: головуючого-судді Довжанин М. М.
за участю секретаря судового засідання Попадинець Я.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Хуст справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право на користування житлом та зняття з реєстраційного обліку, -
Позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду з даним позовом, посилаючись на те, що вона є власником житлового будинку АДРЕСА_1. Відповідач ОСОБА_2 є колишнім чоловіком її доньки та зареєстрованим у її будинку, але фактично не проживає там більше п'яти років. У добровільному порядку відповідач відмовляється знятися з реєстрації у будинку АДРЕСА_1. Реєстрація відповідача у будинку позивачки створює їй незручності у користуванні її власністю, позбавляє її можливості оформити субсидії та користуватися пільгами, чим порушуються її права. Просить суд винести рішення, яким визнати відповідача таким, що втратив право користування жилим приміщенням у АДРЕСА_1 Закарпатської області, що є підставою для знаття відповідача з реєстрації за вказаною адресою.
Позивачка ОСОБА_1 в судове засідання не з'явилася. У позові просила справу розглядати у її відсутності, позовні вимоги підтримує, позов просить задовольнити.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з'явився. Про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, що стверджується рекомендованим повідомлення про вручення поштового відправлення. Причини його неявки суду невідомі. Відзив чи заперечення проти позову від відповідача не надходили.
Відповідно до ст. 280 ЦПК України суд ухвалює рішення про заочний розгляд даної справи.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Заяв та клопотань від сторін до суду не поступало. Інших процесуальних дій у справі (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) не проводилося.
Всебічно з'ясувавши обставини справи, вивчивши її матеріали, дослідивши надані у справі докази у сукупності, суд дійшов висновку, що заявлений позов підлягає задоволенню на підставі встановлених фактичних обставин справи та відповідних їм правовідносин.
В судовому засіданні встановлено, що позивачка ОСОБА_1 є власницею будинку АДРЕСА_1 згідно свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 21.11.2006 року.
Як вбачається з довідки № 927 від 20.07.2018 року, виданої Сокирницькою сільською радою, відповідач ОСОБА_2 у будинку АДРЕСА_1 більше п'яти років не проживає.
Реєстрація місця проживання відповідача у даному будинку створює для позивачки перешкоди у користуванні майном. Так, позивачка вимушена нести додаткові витрати зі сплати комунальних послуг, а також дана обставина позбавляє її можливості отримування соціальних пільг, які передбачені законом.
Суд вважає, що наявність реєстрації місця проживання відповідача у будинку позивачки порушує права та інтереси останньої, пов'язані з розпорядженням та користуванням належним їй майном.
Відповідно до ст. 405 ЦК України, члени сім'ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником. Член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Частиною 2 ст. 107 ЖК України визначено, що у разі вибуття наймача та членів його сім'ї на постійне проживання до іншого населеного пункту або в інше жиле приміщення в тому ж населеному пункті, договір найму жилого приміщення вважається розірваним з дня вибуття. Якщо з жилого приміщення вибуває не вся сім'я, то договір найму жилого приміщення не розривається, а член сім'ї, який вибув, втрачає право користування цим жилим приміщенням з дня вибуття.
Статтею 391 ЦК України встановлено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 7 ЗУ «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється на підставі судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права користування житловим приміщенням.
Оскільки відповідач ОСОБА_2 у будинку, належному позивачці, не проживає тривалий період (більше п'яти років), не сплачує комунальні послуги, не несе інших витрат по утриманню будинку, не приймає участі у спільному побуті, а його реєстрація порушує права та інтереси позивачки, пов'язані з розпорядженням та користуванням належним їй майном, суд приходить до висновку, що відповідача слід визнати таким, що втратив право користування належним позивачці житловим будинком.
Судові витрати по справі у виді сплаченого позивачем судового збору відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України слід стягнути з відповідача на користь позивачки.
Керуючись ст.ст. 10, 12, 81, 211, 223, 247, 259, 263-265, 280-284 ЦПК України, ст.ст. 107 ЖК України, ст. 391, 405 ЦК України, п. 2 ч. 1 ст. 7 ЗУ «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», суд, -
Визнати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 таким, що втратив право користування жилим приміщенням у АДРЕСА_1 що є підставою для його зняття з реєстрації у житловому будинку АДРЕСА_1.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 704,80 гривень судового збору.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до апеляційного суду Закарпатської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Хустського

районного суду: підпис Довжанин М.М.

З оригіналом вірно:

Суддя Хустського

районного суду: Довжанин М.М.