Ухвала

19 жовтня 2018 року

м. Київ

справа № 678/652/17

провадження № 61-45411ск18

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Усика Г. І. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Апеляційного суду Хмельницької області від 25 вересня 2018 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Летичівської державної нотаріальної контори про визнання дій і бездіяльності незаконною, зобов'язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2018 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга

ОСОБА_1 на ухвалу Апеляційного суду Хмельницької області від

25 вересня 2018 року.

Касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки, у порушення пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України заявником не надано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У касаційній скарзі ОСОБА_1 просить звільнити його сплати судового збору та від доказування скрутного майнового стану, оскільки зазначена обставина неодноразово встановлювалась судами попередніх інстанцій. На підтвердження зазначеного надав копії ухвал Апеляційного суду Хмельницької області від 11 серпня 2018 року, 29 серпня 2017 року та 17 липня 2018 року, якими ОСОБА_1 було звільнено від сплати судового збору.

Згідно з частиною першою статті 136 ЦПК України, статтею 8 Закону України

«Про судовий збір» суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій статті 136 ЦПК України, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Зокрема, за змістом частини першої та другої статті 8 Закону України &quat;Про судовий збір&q?ак;, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору та звільнення його від доказування скрутного майнового стану не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

На обгрунтування доводів про звільнення від сплати судового збору,

ОСОБА_1 посилався на те, розмір судового збору за подання касаційної скарги перевищує п'ять відсотків його річного доходу за попередній календарний рік та, що він є членом малозабезпеченої сім'ї. Належних доказів на підтвердження зазначених обставин не надав.

Додані до касаційної скарги ухвали суду, якими заявника було звільнено від сплати судового збору, не можуть вважатися належними доказами скрутного майнового стану особи, оскільки такими доказами, зокрема можуть бути: довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи, довідка податкового органу про отримані доходи тощо.

За змістом частини 3 статті 3 ЦПК України провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до підпункту 9 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України

«Про судовий збір» ставка судового збору за подання касаційної скарги фізичною особою на ухвалу суду становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 352,40 грн.

Отже, за подання касаційної скарги, заявнику необхідно сплатити судовий збір у розмірі 352,40 грн, який має бути перераховано або внесено до одержувач УК у Печерськ. р.-ні./Печерськ.р.-н/22030102., , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, рахунок отримувача: 6007, ККДБ: 22030102.

На підтвердження сплати судового збору до Верховного Суду необхідно надати оригінал квитанції або надати докази на підтвердження звільнення від його сплати.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» заявник не позбавлений можливості повторно звернутися до Верховного Суду з клопотанням про звільнення від сплати судового збору за наявності відповідних підстав.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ :

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Апеляційного суду Хмельницької області від 25 вересня 2018 року залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк до 02 листопада

2018 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г. І. Усик