ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/2383/18
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" вересня 2018 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі

головуючого судді Колесника О.М.

при секретарі Заболотній Л.Г.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, 3-тя особа: ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7 про визначення порядку користування жилим приміщенням,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулась до суду з позовом до відповідача про встановлення порядку користування жилим приміщенням.

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_5 позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити, пояснивши, що позивач та відповідач є співвласниками квартири АДРЕСА_1. Позивачу ОСОБА_2 належить на праві власності 1/3 частина вказаної квартири, а відповідачу ОСОБА_3 належить на праві власності 2/3 частини цієї спірної квартири. Зазначена спірна квартира складається з трьох окремих кімнат жилою площею 17,1 м2, 10,0 м2 та 18,8 м2. Відповідач в квартирі не з'являється, житлово-комунальні послуги не сплачує і на цій підставі у позивача з відповідачем та іншими мешканцями квартири систематично виникають конфлікти та сварки. Позивач бажає для уникнення всіляких непорозумінь та оплати своєї частки за користування житлово-комунальними послугами визначити конкретний порядок користування вказаними приміщеннями в судовому порядку, а саме: виділити їй окрему кімнату жилою площею 10,0 м2, а місця загального користування залишити у загальному користуванні.

Відповідач ОСОБА_3 та її представник ОСОБА_8 вимоги позову не визнали, пояснивши, що саме відповідач проживає в спірній квартирі і сплачує комунальні послуги, а позивач з іншими мешканцями квартири переїхала на невідому адресу близько 2 років потому, і саме з нею у відповідача не має сварок щодо сплати житлово-комунальних послуг. Вони виникають з іншими мешканцями квартири. За таких обставин у задоволенні позову необхідно відмовити у повному обсязі.

3-ті особи ОСОБА_5 та ОСОБА_7 в судовому засіданні позов просили задовольнити, пояснивши, що дійсно тривалий час виникають між мешканцями квартири сварки з приводу оплати житлово-комунальних послуг.

3-ті особи ОСОБА_5 та ОСОБА_4 в судове засідання не з'явились, про розгляд справи були повідомлені судом належним чином, з заявами до суду про неможливість розгляду справи у їх відсутність не звертались.

Заслухавши учасників справи, дослідивши матеріали справи, суд вважає, позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

У відповідності до ч.4, ст.41 Конституції України ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Як зазначає ч.1, ст.321 ЖК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Суд в межах заявлених позовних вимог та наданих сторонами доказів по справі встановив наступні обставини та правовідносини.

За правилами ч.2, ст.355 ЦК України майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності.

Як наголошує ч.1, ст.356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.

Як вставлено в судовому засіданні, позивач ОСОБА_2 та відповідач ОСОБА_3 є співвласниками квартири АДРЕСА_1. Позивачу ОСОБА_2 належить на праві власності 1/3 частина вказаної квартири на підставі договору дарування, посвідченого 16-Київської державною нотаріальною конторою 12.03.1999 року (а.с.7; 28), а відповідачу ОСОБА_3 належить на праві власності 2/3 частини цієї спірної квартири на підставі договору дарування, посвідченого 7-Київської державною нотаріальною конторою 6.06.2001 року (1/3 частина) та договору дарування, посвідченого 6.09.2004 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Мельниченко Т.Б. (а.с.28).

У відповідності до ч.1, ст.319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Спірна квартира АДРЕСА_1 є трьохкімнатною, ізольованою квартирою, жилою площею 45,9 м2, загальною площею 71,6 м2, розташованою на 5 поверсі 10-типоверхового будинку, і має три окремі ізольовані кімнати жилою площею 10,0 м2 , 18,8 м2 та 17,1 м2, про що свідчить копія технічного паспорту на дану квартиру, який був виготовлений 16.05.2017 року (а.с.5-6). Даний технічний паспорт містить примітку: квартира самочинно реконструйована (а.с.6). Розмір житлової та загальної площі підтверджується довідкою КП „Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна" (а.с.11). Вказані вище обставини не заперечувались у судовому засіданні учасниками справи.

Згідно ст.150 ЖК України громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд: продавати, дарувати, заповідати, здавати в оренду, обмінювати, закладати укладати інші не заборонені законом угоди.

Згідно ч.3, ст.358 ЦК України кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності.

За змістом позову та виходячи з пояснень учасників справи, сторони змогли добровільно дійти згоди щодо порядку володіння та користування спірною квартирою, але між ними існують непорозуміння щодо сплати житлово-комунальних послуг, позивач виключно бажає окремо сплачувати за користування своєї частки житла.

Аналізуючи докази, зібрані у судовому засіданні, та виходячи із часток власності кожного із співвласників, позивачу ОСОБА_2 належить на праві власності 1/3 частина від усієї спірної квартири, а відповідачу ОСОБА_3 - 2/3 частини цієї квартири, тому, враховуючи загальну житлову площу спірної квартири, що складає 45,9 м2, ОСОБА_2 припадає для окремого користування 15,3 м2 (45,9 м2 : 1/3) жилої площі, а відповідачу ОСОБА_3 - 30,6 м2 (45,9 м2 : 2/3) жилої площі. За таких обставин визначення та встановлення порядку користування в спірній трьохкімнатній квартирі окремої кімнати жилою площею 10,0 м2 позивачу є законним і обґрунтованим варіантом у виділенні їй окремого житлового приміщення, а іншій співвласниці, відповідачу по справі, залишаються у користування інші дві кімнати жилою площею 18,8 м2 та 17,1 м2, при цьому дане встановлення порядку не буде порушувати житлові права вказаних співвласників і відповідатиме їх часткам власності у єдиній квартирі. При виділенні вказаної окремої кімнати позивачу припадає 10,0 м2 жилої площі від 15,3 м2 допустимих, що є меншою частиною жилої площі від виділеної їй частки жилої площі, а відповідачу ОСОБА_3, якій буде припадати 35,9 м2 від 30,6 м2 допустимих, що є більшою частиною жилої площі від виділеної їй частки жилої площі. Тобто житлові права відповідача, за варіантом, запропонованим позивачем, не порушені. Всі приміщення загального користування квартири АДРЕСА_1 необхідно залишити у загальному користуванні обох співвласників.

У відповідності до ч.1, ст.15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Як зазначає ч.1, ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Таким чином, позовні вимоги підлягають задоволенню, а порушені житлові права позивача підлягають судовому захисту.

Керуючись ст.4; 10; 12-13; 76-80; 81; 133; 141; 223; 258-259; 263-265 ЦПК України, на підставі ст.41 Конституції України, ст.15; 215; 319; 321; 356; 358 ЦК України, ст.150 ЖК України, ст.4 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Встановити конкретний порядок користування жилим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1, виділивши у користування ОСОБА_2 окрему кімнату жилою площею 10,0 м2 (кімната №5 згідно технічного паспорта квартири) в квартирі АДРЕСА_1.

Місця загального користування квартири залишити у загальному користуванні.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Апеляційного суду м. Києва протягом 30 днів з дня проголошення вступної та резолютивної частини рішення через Дарницький районний суд м. Києва.

Суддя :