Справа №203/3772/17
Провадження №2/0203/235/2018
УХВАЛА

17 жовтня 2018 року Кіровський районний суд міста Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Католікяна М.О.,

при секретарі Дзьомі Ю.О.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні заяву про призначення судової будівельно-технічної експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа ОСОБА_3, про усунення перешкод у користуванні квартирою, вселення, поділ майна в натурі,

у с т а н о в и в:

12 жовтня 2017 року позивачка звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2, третя особа ОСОБА_3, про усунення перешкод у користуванні квартирою, вселення, поділ майна в натурі. Свої позовні вимоги позивачка обґрунтувала тим, що сторони та третя особа є співвласниками квартири АДРЕСА_1. Позивачці належить 5/18 часток квартири, відповідачеві та третій особі решта. Відповідач перешкоджає позивачці у володінні та користуванні належною їй частиною, що стало причиною звернення позивачки до суду з позовом про усунення їй перешкод у користуванні квартирою шляхом вселення, поділ квартири в натурі (а.с.а.с. 3 6).

У судовому засіданні представниця позивачки звернулася до суду із заявою про призначення судової будівельно-технічної експертизи з метою встановлення варіантів поділу спірної квартири, проведення її на підставі технічної документації.

Представник третьої особи у суді не заперечував проти задоволення заяви.

Відповідач до суду не зявився, повідомлявся належним чином.

Заслухавши думки представників позивачки, третьої особи, вивчивши матеріали справи, суд дійшов висновку про те, що подана заява підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до частини 1 статті 103 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК) суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для зясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно з частинами 1, 3, 5 статті 104 ЦПК про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи. Ухвала про призначення експертизи направляється особам, яким доручено проведення експертизи, та учасникам справи. Обєкти та матеріали, що підлягають дослідженню, направляються особі, якій доручено проведення експертизи (провідному експерту або експертній установі). В ухвалі про призначення експертизи суд попереджає експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обовязків.

Таким чином, оскільки для зясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у будівельній сфері, а сторонами суду не надані відповідні висновки експертів із спірних питань,суд вважає за необхідне призначити у справі експертизу.

При цьому суд, зважаючи на те, що доступ до обєкта дослідження під час попередньої спроби провести експертизу надано не було, вважає за можливе проведення експертизи у спосіб, запропонований представницею позивачки.

Керуючись статтями 103, 104, 258 260 Цивільного процесуального кодексу України, суд

у х в а л и в:

Призначити у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа ОСОБА_3, про усунення перешкод у користуванні квартирою, вселення, поділ майна в натурі судову будівельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставити такі питання:

-чи є технічна можливість поділу в натурі квартири АДРЕСА_2 відповідно до вимог нормативно-правових актів в галузі будівництва згідно з ідеальними частками співвласників (5/18, 5/18, 8/18 частки)?;

-які варіанти поділу в натурі квартири АДРЕСА_2 можливо визначити на 5/18, 5/18 і 8/18 часток (у тому числі, з відступленням від ідеальних часток співвласників)?

Проведення експертизи доручити експертам Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз.

Попередити експертів про кримінальну відповідальність, передбачену статтями 384, 385 Кримінального кодексу України.

Зобовязати експертну установу у місячний строк поінформувати суд про результати проведеної експертизи.

Витрати з проведення експертизи покласти на ОСОБА_1.

Надати експертній установі матеріали справи.

Зобовязати ОСОБА_2 надати експерту доступ до обєкта дослідження. У випадку ненадання такого доступу дозволити експерту проведення експертизи на підставі технічної документації.

На час проведення експертизи провадження у справі зупинити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана через Кіровський районний суд м. Дніпропетровська протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється від дня складення повного судового рішення. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на її апеляційне оскарження.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів від дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині 2 статті 358 ЦПК.

Суддя М.О. Католікян