Р І Ш Е Н Н Я

І м е н е м У к р а ї н и

22 жовтня 2018 року Черкаський районний суд Черкаської області у складі :

головуючого судді Тептюка Є.П.

при секретарі Березюк Л.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Черкаси в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Тубільцівської сільської ради Черкаського району Черкаської області про визначення додаткового строку для звернення з заявою про прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в:

Стислий виклад позиції позивача:

06.07.2018 року, ОСОБА_1, звернулася до суду з позовною заявою до Тубільцівської сільської ради Черкаського району Черкаської області про визначення додаткового строку для звернення з заявою про прийняття спадщини, мотивуючи її тим, що ІНФОРМАЦІЯ_4 року помер її рідний брат - ОСОБА_2, після смерті якого відкрилась спадщина у виді земельної ділянки.

21.07.1993 року спадкодавець склав заповіт, яким заповів все своє майно заповідав на користь ОСОБА_1 У 2017 році представник позивача - ОСОБА_3 звернулася в інтересах ОСОБА_1 до Черкаської районної державної нотаріальної контори в порядку консультації з приводу переоформлення спадкових прав, де їй в усному порядку було повідомлено про пропуск строку на прийняття спадщини ОСОБА_1.

Рішенням Черкаського районного суду Черкаської області від 18.04.2006 року за ОСОБА_1 визнано право власності на спадкове майно у виді домоволодіння, після смерті ОСОБА_2

Оскільки право власності в порядку спадкування на земельну ділянку, позивачем не було реалізовано, через пропущений строк на звернення з відповідною заявою, остання звернулася до суду з позовом в якому просила визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини за заповітом, після смерті ОСОБА_2, строком на 1 міс.

Сторони в судове засідання не з'явились, хоча про час і місце його проведення повідомлялись в порядку п. 1 ч. 8 ст. 128 ЦПК України.

Неявка сторін не перешкоджає розгляду справи відповідно до положень ч. 1 ст. 223 ЦПК України.

Заяви та клопотання, інші процесуальні дії у справі:

Ухвалою Черкаського районного суду Черкаської області від 24.07.2018 року даний позов прийнято до розгляду з відкриттям провадження.

Від сільського голови Тубільцівської сільської ради Черкаського району Черкаської області, 03.08.2018 року на адресу суду надійшов лист - про розгляд справи без участі представника сільської ради. Претензій до позову сільська рада не має. Покладається на розсуд суду у вирішенні справи.

Від представника позивача - ОСОБА_3 через канцелярію суду 05.09.2018 року надійшла письмова заява, про розгляд справи без її участі, підтримання вимог позовної заяви.

Ухвалою Черкаського районного суду Черкаської області від 05.09.2018 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

Встановлені судом обставини:

ІНФОРМАЦІЯ_4 року помер ОСОБА_2, що підтверджується даними свідоцтва про смерть від 23.04.2005 року, серії НОМЕР_2 (а.с.16).

21.07.1993 року ОСОБА_2 склав заповіт, яким все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось та все те, що буде належати йому за законом на день смерті, заповів ОСОБА_1. За даними сільської ради, станом на 11.12.2017 року, цей заповіт не змінено і не скасовано (а.с.19).

Рішенням Черкаського районного суду Черкаської області від 18.04.2006 року, яке набрало законної сили, за ОСОБА_1 визнано право власності на спадкове майно, а саме: домоволодіння, що розташоване по АДРЕСА_2 в порядку спадкування за заповітом, після смерті ОСОБА_2 (а.с.21).

Згідно довідки Тубільцівської сільської ради Черкаського району Черкаської області №2166 від 07.12.2017 року, ОСОБА_2, померлий ІНФОРМАЦІЯ_4 року, на день смерті проживав та був зареєстрований в АДРЕСА_2. Інших членів сім'ї не зареєстровано і не проживає (а.с.8).

На підставі державного акту про право власності на земельну ділянку від 02.11.2007 року, серії НОМЕР_3, ОСОБА_4 належить на праві приватної власності земельна ділянка, що розташована в межах Тубільцівської сільської ради Черкаського району Черкаської області, площею 1,33 га, з цільовим призначенням - для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (а.с.20).

З листа Черкаської районної державної нотаріальної контори від 20.07.2018 року вбачається, що ОСОБА_1 пропущено строк на звернення з заявою про прийняття спадщини, після смерті ОСОБА_2 (а.с.17).

Згідно листа Черкаської районної державної нотаріальної контори від 26.09.2018 року, відповідно до даних інформаційної довідки зі Спадкового реєстру та алфавітних книг, спадкових справ за 2005-2018 року, спадкова справа після смерті ОСОБА_2, який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 року, не заводилась. Про фактичне прийняття спадщини спадкоємцями нотаріальній конторі не відомо.

Отже в судовому засіданні встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_4 року помер ОСОБА_2, після смерті якого відкрилась спадщина. До спадкового майна також увійшла земельна ділянка. За життя спадкодавець склав заповіт на користь ОСОБА_1 Інших спадкоємців за законом або права обов'язкової частки у спадщині - не встановлено. Державний акт на право власності на земельну ділянку був виданий 02.11.2007 року на ім'я ОСОБА_4, тобто фактично після смерті останнього, а тому на час відкриття спадщини, ОСОБА_5 не була обізнана про весь обсяг спадкового майна, у зв'язку з чим пропустила строк на звернення з заявою про прийняття спадщини з поважних причин.

Норми права, що підлягають застосуванню:

Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України - кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом (ч. 4 ст. 82 ЦПК України).

Згідно ч. 1 ст. 1236 ЦК України, заповідач має право охопити заповітом права та обов'язки, які йому належать на момент складення заповіту, а також ті права та обов'язки, які можуть йому належати у майбутньому.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України - для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ч. 3 ст. 1272 ЦК України).

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» вбачається, що «суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права».

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини по справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 року вбачається, що при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру.

Згідно ч. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 року особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК для прийняття спадщини.

Позиція та висновки суду за результатами розгляду справи:

Отже позивач є спадкоємцем за заповітом, після смерті ОСОБА_4 Враховуючи, що ОСОБА_1 не була обізнаною щодо всього об'єму спадкового майна, оскільки правовстановлюючий документ на земельну ділянку був виготовлений після смерті спадкодавця ОСОБА_2, причини з яких позивачем пропущено встановлений ст.1270 ЦК України шестимісячний строк для прийняття спадщини, суд вважає поважними і є можливим визначити позивачу додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

Судові витрати:

Суд вирішує порядок розподілу судових витрат відповідно до ст. 141 ЦПК України, проте оскільки позивачем у справі не ставиться вимога про стягнення судового збору з відповідача, останній слід віднести на рахунок позивача.

Керуючись ст.ст. 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 263-265 ЦПК України суд, -

в и р і ш и в :

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання нею заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2, який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 року, терміном - у один місяць, починаючи з дня набрання чинності даним рішенням суду.

Судовий збір віднести за рахунок позивача.

Ознайомитись з повним текстом судового рішенням, в електронній формі, сторони можуть за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua/.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи апеляційні скарги на рішення можуть бути подані протягом 30 днів з дня його складення через суд першої інстанції до апеляційного суду Черкаської області або безпосередньо до апеляційного суду Черкаської області.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом 30 днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1,ІНФОРМАЦІЯ_2, зареєстрована в АДРЕСА_1, РНОКПП: НОМЕР_1.

Відповідач: Тубільцівська сільська рада Черкаського району Черкаської області, вул. Лугова,1 а, с. Тубільці Черкаського району Черкаської області, .

Суддя: Є. П. Тептюк