Справа № 308/6415/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 вересня 2018 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в особі головуючого судді Дергачової Н.В., при секретарі судового засідання Меркуловій Ю.П. розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгород цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач - ОСОБА_1 (90556, Тячівський район, смт. Буштино, вул. Кошута, 16) звернулася до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовом до ОСОБА_2 (Ужгородський район, с. Ратівці, вул. Ракоці, 14), про розірвання шлюбу.

Позов обґрунтований тим, що 06 травня 2006 року був укладений шлюб, який був зареєстрований виконкомом Буштинської селищної ради Закарпатської області, про що зроблено актовий запис № 25 від 06 травня 2006 року, серії І-ФМ № 018514. Від даного шлюбу подружжя дітей не має.

Як зазначає позивач, спільне життя з відповідачем не склалося через відсутність взаєморозуміння між ними, різні погляди на сімейні обовязки. Відповідач систематично грубо та морально принижує позивача та членів її сімї, що ображає її честь та гідність. Відповідач постійно предявляє необгрунтовані претензії, що робить спільне життя нестерпним. Позивачем у позовній заяві зазначено, що від постійних сварок і суперечок та скандалів погіршилося її самопочуття, вона перебуває у стані постійного стресу. Спору про розподіл спільного майна між ними немає.

На підставі вищенаведеного позивач просить суд розірвати шлюб, укладений між позивачем та відповідачем.

22.06.2018 року ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області відкрито провадження за вищевказаним позовом та призначено підготовче судове засідання у справі.

27.07.2018 року ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про розірвання шлюбу до судового розгляду.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з'явилася, однак, подала заяву про розгляд справи без її участі. В заяві просить позов задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання повторно не з'явився, хоча про час та місце судового розгляду його було повідомлено належним чином. Будь-яких клопотань на адресу суду від нього не надходило.

Судове засідання у справі було призначене на 11.09.2018 року на 16 год. 10 хв., однак через неявку в судове засідання всіх учасників справи судом у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. У відповідності до ч. 6 ст. 259 ЦПК України складання рішення суду було відкладено на строк не більш як десять днів, тому у відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що 06 травня 2006 року був укладений шлюб, між позивачем та відповідачем був зареєстрований виконкомом Буштинської селищної ради Закарпатської області, про що зроблено відповідний актовий запис № 25 від 06 травня 2006 року, серії І-ФМ № 018514.

Дітей у подружжя не має. Спільне життя між сторонами не склалося через відсутність взаєморозуміння між ними, різні погляди на сімейні обовязки. Відповідач систематично грубо та морально принижує позивача та членів її сімї, що ображає її честь та гідність. Відповідач постійно предявляє необгрунтовані претензії, що робить спільне життя нестерпним. Спору про розподіл спільного майна між ними немає.

Відповідно до ч. 1 ст. 21 СК України шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у державному органі реєстрації актів цивільного стану.

Відповідно до ч.1 ст.24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

У відповідності зі ст. 110 Сімейного Кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним з подружжя. Згідно ст. 112 Сімейного Кодексу України при розгляді справи про розірвання шлюбу суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини й інших обставин життя чоловіка і жінки. Відповідно до ч. 3 ст. 105 Сімейного Кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, беручи до уваги вимогист.110 Сімейного Кодексу.

Стаття 51 Конституції України передбачає, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов'язки у шлюбі та сім`ї. Аналогічні приписи викладені уст. 24 СК України, у якій, крім іншого передбачено, що примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Виходячи із змісту ч. 3 та ч. 4 ст. 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Згідно зі ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім'ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя (ст. 110 СК України).

Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 виявився невдалим, сімейне життя не склалося, шлюбних стосунків вони не підтримують, сторони разом не проживають, тобто даний шлюб існує тільки формально.

Враховуючи вищенаведені обставини справи, визнання відповідачем позовних вимог, суд приходить до висновку, що подальше спільне проживання подружжя і збереження шлюбу суперечить їх спільним інтересам, а тому шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 слід розірвати.

Витрати із сплати судового збору у відповідності до ст. 141 ЦПК України слід стягнути з відповідача на користь позивача.

На підставі викладеного, ст.ст. 56, 110, 160 Сімейного кодексу України та, керуючись ст.ст. ст.ст. 3, 4, 5, 8, 9, 10, 12, 13, 17, 43, 49, 141, 258, 265, 272, 273, 352, 354, 355 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб, укладений 25 травня 2006 року між позивачем ОСОБА_1 та відповідачем ОСОБА_2, який був зареєстрований виконкомом Буштинської селищної ради Тячівського району Закарпатської області, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії 1-ФМ № 018514 від 06.05.2006 року - розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, (Ужгородський район, с. Ратівці, вул. Ракоці, 14) на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, (90556, Закарпатська область, смт. Буштино, вул. Кошута, 16, серія та номер паспорта ВР № 275111, ідентифікаційний номер - НОМЕР_1), витрати зі сплати судового збору в розмірі 704,80 грн. (сімсот чотири гривні вісімдесят 00 копійок).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_3