10 січня 2018 року місто Ужгород
Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі: головуючого - судді Фазикош О.В., за участю секретаря Рабош А.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа - Ужгородська міська рада, про усунення перешкод у користуванні майном, шляхом визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,-
ОСОБА_1 звернулась до Ужгородського міськрайонного суду з позовною заявою до відповідача ОСОБА_2, третя особа - Ужгородська міська рада, про усунення перешкод у користуванні майном, шляхом визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.
Позовні вимоги мотивовані тим, що позивачка є власником будинку АДРЕСА_1 який належить їй на праві приватної власності відповідно до нотаріально посвідченого договору купівлі-продажу від 02.09.2015 року, зареєстрованого в реєстрі за №884. У вказаному будинку зареєстрований відповідач ОСОБА_2 - син попередньої власниці, що підтверджується довідкою ЖРЕР №2 «Підзамок» №2650 від 18.10.2016 року. Відповідно до п.13 договору купівлі-продажу продавці будинку зобов'язалися знятися з реєстраційного обліку за вказаною адресою до 02.10.2015 року, проте відповідач у 2015 році виїхав за межі України і не бажає добровільно знятися з реєстрації. Позивач вказує, що факт реєстрації ОСОБА_2 в будинку, що належить їй належить, порушує її право власності на дане нерухоме майно, оскільки позбавляє можливості в повній мірі використовувати об'єкт права власності.
За таких обставин, позивач просить усунути перешкоди в користуванні належним їй - ОСОБА_1 на праві власності будинком за адресою: АДРЕСА_2, шляхом визнання ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, таким, що втратив право користування даним будинком.
В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з'явилась, хоча про час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином. Представник позивача - адвокат Бадзелюк П.П. подав до суду заяву про розгляд справи без його участі та участі ОСОБА_1. Позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити, проти ухвалення заочного рішення не заперечує.
Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з'явився повторно, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив, клопотань про відкладення справи до суду не надходило.
Представник третьої особи, яка не заявляють самостійних вимог на предмет спору - Ужгородської міської ради в судове засідання не з'явився, подав до суду письмову заяву про розгляд справи без його участі, на підставі наявних у справі матеріалів.
На підставі наведеного суд керуючись ч.4 ст.223,280-281 ЦПК України ухвалив провести заочний розгляд справи.
Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов до наступного висновку.
За приписом ч.1ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.
Частиною 2 ст.13 та ч.1 ст.81 ЦПК України передбачено обов'язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
З витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №43175514 від 02.09.2015 року встановлено, що ОСОБА_1 являється власником ? частини будинку АДРЕСА_1, який нею було придбано у гр. ОСОБА_4 та ОСОБА_6, як були зареєстровані за адресою в АДРЕСА_3, на підставі договору купівлі-продажу будинку від 02.09.2015 року, посвідченого приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Куровською Н.Ю., зареєстрованого в реєстрі за №884.
Згідно довідки ТОВ Фірма «Підзамок» (ЖРЕР №2 «Пізамок») №2650 від 18.10.2016 року в будинку, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 значиться зареєстрованим ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 (відповідач по справі).
Згідно відомостей відділу адресно-довідкової роботи ГУДМС України в Закарпатській області, гр.. ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстрований за адресою в АДРЕСА_3.
Згідно довідки ТОВ Фірма «Підзамок» (ЖРЕР №2 «Пізамок») №2595 від 13.12.2017 року в будинку, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 значиться зареєстрованим ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, який не проживає в квартирі згідно акту №214 від 13.12.2017 року.
Згідно акту перевірки дотримання паспортного режиму №214 від 13.12.2017 року в будинку, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 значиться зареєстрованим ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, який не проживає в квартирі з 2005 року.
Згідно ч.1 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується та розпоряджається своїм майном на власний розсуд, а стаття 321 ЦК України визначає, що право власності є непорушним, ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Права власника житлового будинку визначені ст.383 ЦК України та ст.150 ЖК України, які передбачають право власника використовувати житло для власного проживання, проживання членів сім'ї, інших осіб і розпоряджатися своїм житлом на власний розсуд. Обмеження чи втручання в право власника можливе лише з підстав, передбачених законом.
Відповідно до ст.150 ЖК України громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд: продавати, дарувати, заповідати, здавати в оренду, обмінювати, закладати, укладати інші не заборонені законом угоди.
Згідно ст. 156 ЖК України члени сім'ї власника жилого будинку (квартири), які проживають разом з ним у будинку (квартирі), що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку (квартири), якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням.
Члени сім'ї власника будинку (квартири) зобов'язані дбайливо ставитися до жилого будинку (квартири). Повнолітні члени сім'ї власника зобов'язані брати участь у витратах по утриманню будинку (квартири) і при домової території та проведенню ремонту. Спори між власником та членами його сім'ї про розмір участі в витратах вирішуються в судовому порядку.
До членів сім'ї власника будинку (квартири) належать особи, зазначені в частині другій статті 64 цього Кодексу (дружина, діти, батьки власника, інші особи, якщо вони постійно проживають з власником і ведуть з ним спільне господарство).
В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_2 не являється членом сім'ї власника будинку АДРЕСА_1, - ОСОБА_1, договору найму вказаного будинку між сторонами не укладалось, плату за користування житловим приміщенням та за комунальні послуги в будинку не сплачує.
У відповідності до п.13 Договору купівлі-продажу будинку від 02.09.2015 року, посвідченого приватним нотаріусом Ужгородського МНО Куровською Н.Ю. та зареєстрованого в реєстрі за №884, продавці нерухомо майна, зобов'язались звільнити та знатись з реєстрації в будинку АДРЕСА_1 до 02.10.2015 року.
Разом з тим, реєстрація місця проживання відповідача за адресою АДРЕСА_2, створює для позивача перешкоди у вільному користуванні майном, оскільки позивач вимушений нести додаткові витрати на оплату комунальних послуг, що нараховуються у відповідності до затверджених норм на кількість зареєстрованих у житловому приміщенні осіб.
Таким чином, враховуючи, що суду не надано відомостей, які б спростовували твердження позивача, суд приходить до переконання, що позовні вимоги ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні власністю, шляхом визнання відповідача таким, що втратив право на користування житловим приміщення є обґрунтованими та підлягають до задоволення.
Відповідно до ст. 6 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», громадяни України, іноземці та особи без громадянства реєструють своє місце проживання. В статті 3 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» встановлено, що реєстрація це внесення відомостей до паспортного документа про місце проживання або місце перебування із зазначенням адреси житла особи та внесенням цих даних до реєстраційного обліку відповідного органу.
Згідно зі ст.7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється на підставі: заяви особи або її представника, що подається до органу реєстрації; судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою; свідоцтва про смерть; паспорта або паспортного документа, що надійшов з органу державної реєстрації актів цивільного стану, або документа про смерть, виданого компетентним органом іноземної держави, легалізованого в установленому порядку; інших документів, які свідчать про припинення: підстав для перебування на території України іноземців та осіб без громадянства; підстав для проживання або перебування особи у спеціалізованій соціальній установі, закладі соціального обслуговування та соціального захисту; підстав на право користування житловим приміщенням.
Таким чином, рішення суду про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, після набуття ним законної сили, є підставою для скасування реєстрації відповідача за вищевказаною адресою.
Згідно ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, інші судові витрати, пов"язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача, у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Керуючись ст. 41 Конституції України, ст.ст. 16, 29, 316, 317, 319, 391 ЦК України, ст. 3, 6, 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», ст. .ст.12, 76, 223, 258, 259, 260, 280-282 ЦПК України, суд -
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа - Ужгородська міська рада, про усунення перешкод у користуванні майном, шляхом визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - задовольнити.
Визнати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, таким, що втратив право користування житловим будинком, а саме за адресою АДРЕСА_2.
Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3 на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4, сплачений судовий збір в розмірі 551,20 грн.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до апеляційного суду Закарпатської області.
Суддя Ужгородського
міськрайонного суду Фазикош О.В.