Ухвала

18 вересня 2018 року

м. Київ

провадження № 06.49/796/19/2018

Апеляційний суд міста Києва у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Мазурик О.Ф. (суддя-доповідач),

суддів: Поливач Л.Д., Прокопчук Н.О.,

розглянувши в порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1

про роз'яснення рішення Апеляційного суду м. Києва від 14 липня 2016 року

у справі № 752/19715/14-ц Голосіївського районного суду м. Києва

за позовом ОСОБА_1 до

ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, Відділу державної реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців Голосіївського району реєстраційної служби Головного управління юстиції у м. Києві,

треті особи: Житлово-будівельний кооператив «ТЕМП-15», ОСОБА_6,

про визнання дій по скликанню, проведення зібрання окремих членів Житлово-будівельного кооперативу «ТЕМП-15» протиправними, визнання недійсними і такими, що не відбулися загальні збори членів Житлово-будівельного кооперативу «ТЕМП-15» від 05.11.2014 року, визнання недійсними рішень, які були прийняті на зібранні окремих членів Житлово-будівельного кооперативу «ТЕМП-15» 05.11.2014 року, визнання дій Відділу державної реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців Голосіївського району реєстраційної служби Головного управління юстиції у м. Києві незаконними та протиправними та скасування державної реєстрації,

та за зустрічним позовом ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5

до ОСОБА_1

про визнання протиправними дій та усунення перешкод у діяльності правління,

В С Т А Н О В И В:

В листопаді 2014 року ОСОБА_1 звернулася до Голосіївського районного суду м. Києва з вищевказаним позовом.

Рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 12 травня 2016 року в задоволенні позову відмовлено.

Рішенням Апеляційного суду м. Києва від 14 липня 2016 року рішення суду першої інстанції в частині відмови у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 про визнання дій по скликанню, проведення зібрання окремих членів Житлово-будівельного кооперативу «ТЕМП-15» (далі - ЖБК «Темп-15») протиправними, визнання недійсними і такими, що не відбулися загальних зборів членів ЖБК «Темп-15» від 05.11.2014 року, визнання недійсними рішень, які були прийнятті на зібранні окремих членів ЖБК «Темп-15» 05.11.2014 року, скасовано та ухвалено нове рішення про відмову у задоволенні цих позовних вимог. В іншій частині рішення залишено без змін.

22 липня 2016 року ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про роз'яснення рішення Апеляційного суду м. Києва від 14.07.2016.

Посилаючись на те, що рішення суду апеляційної інстанції є не зовсім зрозумілим в частині доведеності факту проведення позачергових загальних зборів членів ЖБК «Темп-15», у зв'язку з чим потребує підтвердження встановленого Апеляційним судом м. Києва факту, що 05.11.2014 відбулися позачергові збори членів ЖБК «Темп-15», на яких було обрано правління, ревізійну комісію та уповноважених ЖБК, просила роз'яснити рішення Апеляційного суду м. Києва від 14 липня 2016 року в частині підтвердження встановленого Апеляційним судом м. Києва факту проведення позачергових загальних зборів членів ЖБК «Темп-15» юридичною особою ЖБК «Темп-15» шляхом перерахунку встановлених судом правомочних фактів, які дають правові підстави вважати, що позачергові загальні збори членів ЖБК «Темп-15» провела юридична особа і ухвалила правомочні рішення.

Зважаючи на положення п. 8 ч. 1 Розділу ХІІІ Прикінцевих та перехідних положень ЦПК України у редакції Закону № 2147-VІІІ від 03 жовтня 2017 року, ч. 6 ст. 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», п. 3 Розділу ХІІ Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016 року № 1402 - VІІІ Апеляційний суд міста Києва здійснює свої повноваження до початку роботи новоутвореного апеляційного суду у відповідному апеляційному окрузі.

Відповідно до пункту 9 Розділу ХІІІ Прикінцевих та перехідних положень ЦПК України у редакції Закону № 2147-VІІІ від 03 жовтня 2017 року «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

У зв'язку із зазначеним справа підлягає розгляду у порядку, встановленому ЦПК України у редакції Закону № 2147-VІІІ від 03 жовтня 2017 року.

У відповідності до вимог ст. 369 ЦПК України заява розглядається в порядку письмового провадження.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши доводи заяви, перевіривши матеріали справи в межах заяви, вважає, що рішення роз'ясненню не підлягає з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз'яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення.

Згідно з ч. 2 ст. 271 ЦПК України подання заяви про роз'яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред'явлене до примусового виконання.

Роз'яснення рішення суду можливе тоді, коло воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Аналіз наведених положень закону приводить до висновку, що в заяві про роз'яснення рішення має бути зазначено, що саме у резолютивній частині рішення є незрозумілим, в чому полягає незрозумілість рішення, які припускаються варіанти тлумачення рішення, як це впливає на його виконання.

Роз'яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю, якщо воно є неясним та незрозумілим як для осіб, щодо яких воно постановлене, так і тих, що будуть здійснювати його виконання.

Таким чином, роз'ясненню підлягає рішення суду, яке підлягає виконанню, тобто рішення суду, яким задоволено позовні вимоги повністю або частково.

Також, не допускається роз'яснення рішення, якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз'яснення мотивів ухваленого рішення.

Як вбачається з матеріалів справи, рішенням Апеляційного суду м. Києва від 14.07.2016, яке просить роз'яснити ОСОБА_1 в частині відмови у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 про визнання дій по скликанню, проведення зібрання окремих членів ЖБК «Темп-15» протиправними, визнання недійсними і такими, що не відбулися загальних зборів членів ЖБК «Темп-15» від 05.11.2014 року, визнання недійсними рішень, які були прийнятті на зібранні окремих членів ЖБК «Темп-15» 05.11.2014 року, скасовано та ухвалено нове рішення про відмову у задоволенні цих позовних вимог. В іншій частині рішення залишено без змін.

Зі змісту поданої відповідачем заяви про роз'яснення рішення вбачається, що заявнику незрозуміло рішення суду в частині доведеності факту проведення позачергових загальних зборів ЖБК «Темп-15», а тому вважав, що є потреба у роз'ясненні підтвердження встановленого Апеляційним судом м. Києва факту проведення позачергових загальних зборів ЖБК «Темп-15» юридичною особою ЖБК «Темп-15».

Отже, заявник звернувся до суду із заявою про роз'яснення рішення суду апеляційної інстанції, яким відмовлено в задоволенні позову, та фактично порушив питання про внесення в рішення нових даних, зокрема щодо роз'яснення мотивів ухваленого рішення.

Разом з цим, як зазначалось вище, в силу ст. 271 ЦПК України роз'яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію

Ураховуючи, що рішенням суду відмовлено в задоволенні позову, а також те, що підстави для роз'яснення мотивів ухваленого рішення процесуальним законодавством не передбачені, колегія суддів приходить до висновку, що відсутні правові підстави, передбачені ст. 271 ЦПК України, яка кореспондується з положеннями ст. 221 ЦПК України (в редакції на час ухвалення рішення та подання заяви), для роз'яснення рішення Апеляційного суду м. Києва від 14 липня 2016 року, а тому в задоволенні заяви слід відмовити.

Про роз'яснення або відмову у роз'ясненні судового рішення суд постановляє ухвалу (ч. 4 ст. 271 ЦПК України).

Крім цього, постановою Верховного Суду від 04 липня 2018 року касаційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, а рішення Апеляційного суду м. Києва від 14 липня 2016 року - без змін.

На підставі викладеного та керуючись ст. 268, 271 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про роз'яснення рішення Апеляційного суду м. Києва від 14 липня 2016 року - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття, та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня проголошення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до цього суду.

Головуючий О.Ф. Мазурик

Судді Л.Д. Поливач

Н.О.Прокопчук