Провадження № 2-з/520/366/18
УХВАЛА

14.11.2018

Київський районний суд м.Одеса у складі головуючого судді Луняченка В.О.,

за участю представника заявника Галайчук Г.С.

розглянувши у судовому засіданні в м. Одесі заяву представника відповідача ОСОБА_2, про зустрічне забезпечення позову ОСОБА_3 ( ІПН НОМЕР_1) до Державного реєстратора Комунального підприємства Новоселівської сільської ради «Регіональне бюро державної реєстрації» Рубан Майї Олександрівни (), ОСОБА_2 про скасування державної реєстрації права власності,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Київського районного суду м. Одеси знаходиться цивільна справа за позовом, який надійшов до суду 07.11.2018 року, ОСОБА_3 до Державного реєстратора Комунального підприємства Новоселівської сільської ради «Регіональне бюро державної реєстрації» Рубан М.О., ОСОБА_2 про скасування державної реєстрації права власності за ОСОБА_2на нерухоме майно за адресою: АДРЕСА_1, номер запису про право власності 28112400 від 21.09.2018 року о 18:30:08.

До подачі позову ОСОБА_3 25.10.2018 року звернувся до суду із заявою про забезпечення позову, яке було задоволено і ухвалою від 29.10.2018 року було накладено арешт на квартиру під номером АДРЕСА_1 та заборонено ОСОБА_2 вчиняти певні дії, а саме: здавати в оренду зазначену квартиру, вселяти в дану квартиру третіх осіб для тимчасового приживання, до вирішення спору в суді.

В інтересах ОСОБА_2 адвокат Федяєв Сергій Володимирович 08.11.2018 року звернувся до суду із клопотанням про застосування зустрічного забезпечення позову у розмірі 140 000 грн. Правовою підставою зустрічного забезпечення у клопотанні зазначени ч.3 ст. 154 та ст. 159 ЦПК України.

У судовому засіданні представник ОСОБА_2 підтримала заявлене клопотання, обґрунтовуючи його тим, що згідно угоді о прийнятті зобов'язань, направлених на відчуження - придбання нерухомого майна від 15.10.2018 року укладеного у агентстві нерухомості «Гестія» між ОСОБА_2 та ОСОБА_6, ОСОБА_2 взяв на себе зобов'язання у строк до 15.11.2018 року на підготовку к послідуючому відчуженню квартиру АДРЕСА_1 отримавши в якості завдатку 140 000 грн., та у випадку невиконання умов угоди повинен сплатити штраф у розмірі 100% завдатку тобто 140 000 грн. Таким чином накладення арешту на квартиру може принести ОСОБА_2 витрати у розмірі 140 000 грн. Також представник заявника просить прийняти до уваги факт невиконання ОСОБА_3 своїх зобов'язань по кредитному договору , що свідчить про складний майновий стан позивача, що може зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, а крім того звертає увагу суду на той факт, що ОСОБА_3 у зазначеній квартирі не проживав а тому на неї не розповсюджується Закон України « Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті».

Від представника позивача ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_7 до судового засідання надійшло заперечення на клопотання про застосування зустрічного забезпечення, в якому визначена незгода із застосуванням зустрічного забезпечення враховуючи наявність у позивача місця проживання і реєстрації та відсутність відкритих у органах виконавчої служби виконавчих проваджень, яки б свідчили про наявність невиконаних боргових зобов'язань позивача.

Питання зустрічного забезпечення врегульовані приписами статті 154 Цивільного процесуального кодексу ( УПК) України.

Суд може вимагати від особи, яка звернулась із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову ( частина перша зазначеної статті).

Відповідно до положення частини третій даної статті суд зобов'язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: 1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або 2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Згідно частини шостої вищезазначеної статті питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання. Копія ухвали про зустрічне забезпечення направляється учасникам справи не пізніше наступного дня після її постановлення.

Ухвала про зустрічне забезпечення може бути оскаржена разом із ухвалою про забезпечення позову або окремо ( частина одинадцята статті 154 ЦПК України).

Частиною першою статті 159 ЦПК України визначено, що у випадку закриття провадження або залишення позовної заяви без розгляду з інших, ніж зазначені у частині першій статті 155 цього Кодексу підстав або у випадку ухвалення рішення суду (третейського суду, міжнародного комерційного арбітражу) щодо повної або часткової відмови у задоволенні позову відповідач або інша особа, чиї права або охоронювані законом інтереси порушені внаслідок вжиття заходів забезпечення позову, має право на відшкодування збитків, заподіяних забезпеченням позову, за рахунок особи, за заявою якої такі заходи забезпечення позову вживалися.

Таким чином, при розгляді питання про можливість застосування зустрічного забезпечення суд повинен з'ясувати наявність підстав для обов'язкового застосування зустрічного забезпечення та доведеність реальних збитків, які можуть бути заподіяні забезпеченням позову, та пропорційність заявленого зустрічного забезпечення можливим збиткам.

По матеріалам наданим до суду вбачається що ОСОБА_3 має місце реєстрації у місті Одесі та відсутність доказів наявності виконавчих проваджень по стягненню заборгованості, з яких можливо встановити скрутний майновий стан позивача. Дані обставини дають можливість прийти до висновку про відсутність, в даному випадку, підстав для обов'язкового застосування зустрічного забезпечення.

Аналіз наданої, у підтвердження можливості збитків та їх розміру, угоди о прийнятті зобов'язань, направлених на відчуження - придбання нерухомого майна від 15.10.2018 року, надає змогу суду прийти до висновку, що зазначені у п.3.4 угоди положення не відповідають вимогам закону про завдаток ( про існування якого заявлено стороною ОСОБА_2.)

Так, відповідно до ч.1 ст. 546 Цивільного кодексу ( ЦК) України виконання зобов'язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, при триманням, завдатком. Завдатком є грошова сума або рухоме майно, що видається кредиторові боржником у рахунок належних з нього за договором платежів, на підтвердження зобов'язання і на забезпечення його виконання; якщо не буде встановлено, що сума, сплачена, в рахунок належних з боржника платежів, є завдатком, вона вважається авансом ( ч.1,2 ст. 570 ЦК України).

Пунктом 3.1 Угоди сторони визначили що у якості забезпечення зобов'язань по виконанню умов даної угоди ОСОБА_6 передає а ОСОБА_2 приймає залог у розмірі 140 000грн., що еквівалентно 5 000 доларів США. Таким чином Угодою не визначено передання завдатку, а тому передана сума вважається авансом яка може бути утримана або повернена у тому ж розмірі. Крім того в угоді не зазначено о діях сторін при неможливості проведення дій які відносяться до зобов'язань сторін, що також може бути предметом перемов між сторонами або предметом розгляду у суді.

У сукупності дані обставини не підтверджують реальність заявлених стороною ОСОБА_2 загроз про можливість збитків від забезпечення позову, в тому числі і у розмірі 140 000 грн., а тому є підставою для відмови у задоволенні зустрічного забезпечення.

Питання обґрунтованості позовних вимог ( наявність підстав застосування ЗУ « Про мораторій…») та невиконання умов кредитного договору не може бути предметом розгляду під час вирішення можливості застосування зустрічного забезпечення, тому що відносяться до предмета спору по суті при розгляді позову ОСОБА_3

Керуючись ст. ст. 149- 150,153,154,157 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Відмовити ОСОБА_2, в інтересах якого діють адвокат Федяєв С.В. та адвокат Галайчук Г.С., у задоволенні клопотання про застосування зустрічного забезпечення позову ОСОБА_3 ( ІПН НОМЕР_1) до Державного реєстратора Комунального підприємства Новоселівської сільської ради «Регіональне бюро державної реєстрації» Рубан Майї Олександрівни (), ОСОБА_2 ( паспорт НОМЕР_2, виданий Новокаховським РВ УМВС України в Херсонської області 09.08.1996 року, місце проживання: АДРЕСА_2) про скасування державної реєстрації права власності, шляхом зобов'язання ОСОБА_3 внести на відповідний рахунок суду грошові кошти сумою 140 000,00 гривень як зустрічне забезпечення по забезпеченню позову у вигляді накладення арешту на майно та забороною вчиняти дії щодо предмету спору, відповідно до ухвали суду від 29.10.2018 року.

Повну ухвалу буде складено протягом п'яти днів з дня проголошення її вступної та резолютивної частини.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до апеляційного суду Одеської області через Київський районний суд міста Одеси протягом п'ятнадцяти днів з дня проголошення ( відповідно до п. 15.5 перехідних положень ЦПК України). Учасник справи, якому ухвала суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Луняченко В. О.