АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД РІВНЕНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 вересня 2018 року

м. Рівне

Справа № 560/235/18

Провадження № 22-ц/787/1588/2018

Апеляційний суд Рівненської області у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Шимківа С.С.,

суддів: - Боймиструка С.В., Хилевича С.В.

секретар судового засідання - Москалик Т.В.

учасники справи:

позивач - Сарненська місцева прокуратура в інтересах держави в особі

Людинської сільської ради Дубровицького району Рівненської області

та Висоцької сільської ради Дубровицького району Рівненської області,

відповідач - ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Сарненської місцевої прокуратури на ухвалу Дубровицького районного суду Рівненської області від 16 липня 2018 року (у складі судді Сидоренко З.С.) у справі за позовом Сарненської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Людинської сільської ради Дубровицького району Рівненської області та Висоцької сільської ради Дубровицького району Рівненської області до ОСОБА_3 про стягнення збитків у вигляді упущеної вигоди в розмірі 62710 грн, -

в с т а н о в и в :

20 лютого 2018 року Сарненська місцева прокуратура звернулася до суду з позовом в інтересах держави в особі Людинської сільської ради Дубровицького району Рівненської області та Висоцької сільської ради Дубровицького району Рівненської області до ОСОБА_3 про стягнення збитків у вигляді упущеної вигоди в розмірі 62710 грн.

Позовна заява мотивована тим, що відповідач під час проведення будівельних робіт з будівництва магазину продовольчих та промислових товарів допустив порушення зобов'язання, визначеного Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності", ухилившись від укладення договору про пайову участь із Людинською сільською радою та в подальшому не сплатив кошти пайової участі.

Відповідач не уклав договір про пайову участь у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури Людинської сільської ради, що свідчить про його бездіяльність у вчиненні передбачених законодавством обов'язкових дій щодо такого звернення та укладення договору.

Таким чином, неправомірна бездіяльність відповідача щодо його обов'язку взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, який кореспондується зі зверненням відповідача до позивача із заявою про укладення такого договору, є протиправною формою поведінки, внаслідок якої Людинська сільська рада була позбавлена права отримати на розвиток інфраструктури населеного пункту відповідну суму коштів, яка охоплюється визначенням упущеної вигоди.

Оскільки кошти пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту повинні бути сплачені до бюджету об'єднаної територіальної громади, яким є бюджет Висоцької сільської ради Дубровицького району, даний орган місцевого самоврядування є органом, уповноваженим здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Просили суд стягнути з ОСОБА_3 на користь Висоцької сільської ради Дубровицького району упущену вигоду в сумі 62710 грн.

Ухвалою Дубровицького районного суду Рівненської області від 16 липня 2018 року позовну заяву Сарненської місцевої прокуратури залишено без розгляду.

Ухвалу суду першої інстанції мотивовано тим, що належним чином повідомлений позивач, згідно п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, повторно не з'явився в судове засідання.

06 серпня 2018 року Сарненською місцевою прокуратурою подано до суду апеляційну скаргу, у якій просять скасувати ухвалу місцевого суду та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Апеляційна скарга мотивована тим, що висновок місцевого суду про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду на підставі ч. 3 ст. 257 ЦПК України є помилковим.

31.05.2018 року прокурора Дубровицького відділу Сарненської місцевої прокуратури Бризицьку А.А. судом було допущено до участі в засіданні, як представника від Сарненської місцевої прокуратури по даній справі на підставі службового посвідчення та з урахуванням наданого листа Сарненської місцевої прокуратури від 30.05.2018 року за № 36/3-647 вих-18 з обґрунтуванням можливості прийняття участі без довіреності.

Однак в судовому засіданні 16.07.2018 року судом повторно вирішувалося питання щодо можливості участі як представника Сарненської місцевої прокуратури прокурора Дубровицького відділу Сарненської місцевої прокуратури Бризицької А.А. на підставі службового посвідчення.

Проте 16.07.2018 року службове посвідчення прокурора Дубровицького відділу місцевої прокуратури Бризицької А.А. як документ який надає право брати участь у розгляді цивільної справи до уваги взято не було.

Відповідно до Положення про службове посвідчення прокурора, затвердженого Наказом Генеральної прокуратури України № 134 від 05 квітня 2016 року, службове посвідчення прокурора є офіційним документом, який засвідчує належність посадової особи до системи прокуратури України, підтверджує її посаду, а також повноваження, визначені законодавством.

Прокурор діє не від імені органу прокуратури як юридичної особи, а виключно від імені держави.

В даному випадку підтвердження повноважень прокурора здійснюється лише посвідченням.

Відзиву на апеляційну скаргу подано не було.

Відповідач та його представник у судове засідання апеляційного суду не з"явилися. Вони були належним чином повідомлені про день, час та місце розгляду справи. Представник ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_5 подав до суду клопотання про розгляду справи без їхньої участі.

Перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, заслухавши пояснення прокурора, апеляційний суд прийшов до висновку про її задоволення.

Відповідно до ст. 131-1 Конституції України органи прокурату здійснюють представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Частиною 3 ст. 56 ЦПК України передбачено, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Відповідно до частини 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Статус прокурора визначено у ст. 15 вказаного вище Закону України "Про прокуратуру", частиною 2 якої передбачено також, що прокурори в Україні мають єдиний статус незалежно від місця прокуратури в системі прокуратури України чи адміністративної посади, яку прокурор обіймає в прокуратурі.

Як роз'яснив Конституційний Суд України в рішенні № 3-рп/99 від 08 квітня 1999 року, представництво прокуратурою України інтересів держави в суді є одним із видів представництва в суді. За правовою природою представництво в суді є правовідносинами, в яких одна особа (представник) на підставі певних повноважень виступає від імені іншої особи (довірителя) і виконує процесуальні дії в суді в її інтересах, набуваючи (змінюючи, припиняючи) для неї права та обов'язки. Представництво прокурором інтересів держави в суді відрізняється від інших видів представництва рядом специфічних ознак: складом представників та колом суб'єктів, інтереси яких вони представляють, обсягом повноважень, формами їх реалізації.

Отже, прокурор діє не від імені органу прокуратури як юридичної особи, а виключно від імені держави.

З матеріалів справи вбачається, що керівник Сарненської місцевої прокуратури Баглєй Я. у відповідності до ст. 24 Закону України "Про прокуратуру", подав позов до ОСОБА_3 про стягнення збитків у вигляді упущеної вигоди в розмірі 62710 грн.

У судові засідання 31.05.2018 року та 16.07.2018 року, з'явилася прокурор Бризицька А.А. яка, свої повноваження підтвердила службовим посвідченням.

Відповідно до Положення про службове посвідчення прокурора, затвердженого Наказом Генеральної прокуратури України № 134 від 05 квітня 2016 року, службове посвідчення прокурора є офіційним документом, який засвідчує належність посадової особи до системи прокуратури України, підтверджує її посаду, а також повноваження, визначені законодавством.

Проаналізувавши зазначені вище норми права, апеляційний суд приходить до висновку, що наведеними положеннями ЦПК України, законом України "Про прокуратуру" не встановлено необхідності підтвердження довіреністю повноважень осіб, зазначених у ст. 15 Закону України "Про прокуратуру" як представників у цивільному процесі, які діють у межах своєї компетенції. Такі особи підтверджують свої повноваження службовим посвідченням.

Таким чином, місцевий суд дійшов неправильного висновку про повторну неявку позивача, оскільки відповідно до журналів судового засідання прокурор Бризицька А.А. була присутня на судових засіданнях.

Тому, висновок суду про залишення позовної заяви без розгляду у зв'язку з повторною неявкою позивача є необґрунтованим.

З урахуванням викладеного, колегія суддів апеляційного суду вважає, що доводи апеляційної скарги є обґрунтованими і такими, що заслуговують на увагу.

Оскільки, оскаржувана ухвала суду постановлена з порушенням норм процесуального права, то відповідно до ст. 379 ЦПК України вона підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 367, п. 6 ч. 1 ст. 374, 379, 382, 384, 389, 390 ЦПК України, Апеляційний суд, -

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу Сарненської місцевої прокуратури на ухвалу Дубровицького районного суду Рівненської області від 16 липня 2018 року задовольнити.

Ухвалу Дубровицького районного суду Рівненської області від 16 липня 2018 року скасувати та направити справу за позовом Сарненської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Людинської сільської ради Дубровицького району Рівненської області та Висоцької сільської ради Дубровицького району Рівненської області до ОСОБА_3 про стягнення збитків у вигляді упущеної вигоди в розмірі 62710 грн для продовження розгляду до цього ж суду.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Повний текст постанови виготовлено 21 вересня 2018 року.

Головуючий суддя С.С. Шимків

Судді: С.В. Боймиструк

С.В. Хилевич