Справа № 161/9730/18
Провадження № 2/161/2863/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(ЗАОЧНЕ)

05 жовтня 2018 року м. Луцьк

Луцький міськрайонний суд Волинської області

в складі: головуючого судді Філюк Т.М.,

за участю секретаря судового засідання Бортнюка А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом представника позивача ОСОБА_1 акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості,-

В С Т А Н О В И В :

Представник позивача ПАТ КБ «Приватбанк» ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом до відповідача ОСОБА_3 про стягнення заборгованості.

Свій позов мотивує тим, що відповідач ОСОБА_3 звернулась до «ПАТ КБ ПриватБанк» з метою отримання банківських послуг, у звязку з чим підписала заяву №б/н від 03.10.2013 року, відповідач отримала кредит у розмірі 4700 гривень у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 27,60% на рік на суму залишку заборгованості за кредитом з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки.. Відповідач підтвердила свою згоду на те, що підписана заява разом з "Умовами та правилами надання банківських послуг", "Правилами користування платіжною карткою" та "Тарифами Банку", складає між нею та банком договір, що підтверджується підписом у заяві.

Оскільки відповідач не виконала умови договору належним чином, у неї станом на 14.05.2018 року виникла заборгованість перед ПАТ КБ ПриватБанк в сумі 46 083,71 гривень, що складається із заборгованості за кредитом 4661,36 гривень, заборгованості по відсотках за користування кредитом 36 851,70 гривень, заборгованість за пенею та комісією 1900 гривень, заборгованості по штрафах( фіксована частина) 500 гривень, штраф (процентна складова) 2170,65 гривень.

Враховуючи наведене, просить стягнути з ОСОБА_3 46 083,71 гривень заборгованості за кредитним договором та судові витрати по справі.

Ухвалою суду від 09 липня 2018 року було ухвалено розгляд вказаної справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження та запропоновано відповідачу подати відзив на позов протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення вказаної ухвали.

Відповідно до ч.2 ст.279 ЦПК України розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться.

Станом на 05 жовтня 2018 року відзив на позов від відповідача ОСОБА_3 до Луцького міськрайонного суду Волинської області не надійшов.

Відповідно до ч.5 ст.279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Заперечення проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження від сторін у справі не надходили.

В судове засідання представник позивача ОСОБА_2 не зявилась, в матеріалах позову міститься заява, в якій вона просить справу слухати за її відсутності. Просить вимоги за заявою задовольнити,не заперечувала щодо постановлення заочного рішення.

Відповідач в судове засідання не зявився з невідомих суду причин, хоча належним чином повідомлявся про час та місце розгляду справи.

У відповідності до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За погодженням позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає вимогам ст. 280 ЦПК України.

Дослідивши у судовому засіданні матеріали справи в порядку спрощеного позовного провадження та подані докази, з'ясувавши всі обставини справи в їх сукупності, суд вважає, що позов підлягає до часткового задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобовязується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобовязується повернути кредит та сплатити проценти.

Як вбачається з копії анкети-заяви про приєднання до Умов і Правил надання банківських послуг від 03.10.2013 року відповідач отримала кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок (а. с. 7).

Відповідач підтвердила свою згоду на те, що підписана заява разом з "Умовами та правилами надання банківських послуг", "Правилами користування платіжною карткою" та "Тарифами Банку", складає між ним та банком договір, що підтверджується підписом у заяві.

Укладений сторонами кредитний договір передбачає такі умови.

Відповідно до пунктів 2.1.1.2.3, 2.1.1.2.4 Умов та правил надання банківських послуг, клієнт погодився з тим, що кредитний ліміт встановлюється за рішенням банку, і клієнт надав право банку в будь-який момент змінити (зменшити та збільшити) кредитний ліміт. Підписання даного договору є прямою і безумовною згодою клієнта відносно прийняття будь-якого розміру кредитного ліміту, встановленого банком.

Згідно п.2.1.1.5.5 Умов та правил надання банківських послуг, клієнт зобов'язується погашати заборгованість за кредитом, відсотками за його використання, за перевитрати платіжного ліміту, а також оплачувати комісії на умовах, передбачених цим договором.

Відповідно до п.2.1.1.5.6. Умов та правил надання банківських послуг, у разі невиконання зобов'язань за договором, на вимогу банку виконати зобов'язання з повернення кредиту (у тому числі простроченого кредиту та овердрафту), оплати винагороди банку.

Згідно п.1.1.2.7 Умов та правил надання банківських послуг, власник карти зобов'язаний слідкувати за витратами в межах платіжного ліміту з метою запобігання виникнення овердрафту.

Відповідно до п.1.1.5.21 Умов та правил надання банківських послуг, у разі непогашення кредиту в строк, встановлений графіком погашення кредиту, відсотків і винагороди, заборгованість в частині своєчасної непогашеної суми кредиту вважається простроченою, на прострочену суму кредиту нараховується пеня, розрахунок якої проводиться відповідно до розміру, встановленого в заяві на приєднання до цього договору для відсотків від дня виникнення простроченої заборгованості. У разі непогашення зазначеного простроченого зобов'язання протягом 30 календарних днів всі сплачені після зазначеної дати платежі є пенею, крім платежів, направлених з урахуванням встановленої договором черговості на погашення тіла кредиту.

Відповідно до п.1.1.7.11 Умов та правил надання банківських послуг, договір діє на протязі 12 місяців з моменту підписання. Якщо на протязі цього строку жодна зі сторін не проінформує іншу сторону про припинення дії договору, він автоматично лонгується (продовжується) на той самий термін.

Згідно п.1.1.5.25 Умов та правил надання банківських послуг, за несвоєчасну оплату послуг, передбачених цим договором, Умовами та Правилами позичальник платить банку по кожному випадку порушення пеню в розмірі 0,1% від суми заборгованості ... за кожен день прострочення.

Згідно п.2.1.1.12.7.4 Умов та правил надання банківських послуг, у разі невиконання або неналежного виконання позичальником зобов'язання зі сплати відсотків за користування кредитом ... позичальник сплачує банку штраф в розмірі 100% від розміру неналежно сплачених відсотків.

Відповідно до п.2.1.1.7.6. Умов та правил надання банківських послуг, при порушенні позичальником строків платежів по кожному з грошових зобов'язань, передбачених даним договором, більше ніж на 30 днів, позичальник зобов'язаний сплатити банку штраф в розмірі 500 гривень плюс 5% від суми заборгованості за кредитним лімітом з врахуванням нарахованих та прострочених відсотків і комісій. Штраф враховується на окремому рахунку і підлягає сплаті в першу чергу.

Згідно п.2.1.1.12.7.4 Умов та правил надання банківських послуг, у разі невиконання або неналежного виконання позичальником зобов'язання зі сплати відсотків за користування кредитом ... позичальник сплачує банку штраф в розмірі 100% від розміру неналежно сплачених відсотків.

Статтею ст.626 ЦК України визначено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків. Договір є однією з підстав виникнення цивільних прав та обов'язків.

Згідно до ст. 526 ЦК України, зобовязання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства.

Пунктом 1 ст. 536 ЦК України передбачено, що за користування чужими коштами боржник зобовязаний сплачувати проценти, якщо інше не встановлено договором між фізичними особами.

Статтею 610 ЦК України передбачено, що порушенням зобовязання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобовязання (неналежне виконання).

Станом на 14.05.2018 року у ОСОБА_3 виникла заборгованість перед ПАТ КБ ПриватБанк в сумі 46 083,71 гривень, що складається із заборгованості за кредитом 4661,36 гривень, заборгованості по відсотках за користування кредитом 36 851,70 гривень, заборгованість за пенею та комісією 1900 гривень, заборгованості по штрафах( фіксована частина) 500 гривень, штраф (процентна складова) 2170,65 гривень, що підтверджується розрахунком суми боргу, який доданий до позовної заяви (а.с.5,6).

Враховуючи вищевикладене, відповідач ОСОБА_3 істотно порушила умови кредитного договору, ст. 526, 527, 530, 1048, 1050, 1054 ЦК України, в звязку з чим утворилась заборгованість, а тому позовні вимоги в частині стягнення основної суми боргу, пені та процентів за користування кредитними коштами є правомірними і їх слід задовольнити в цій частині.

Однак, суд не може погодитися з одночасним застосуванням позивачем цивільно-правової відповідальності за прострочення виконання грошового зобовязання у вигляді пені та штрафу, з наступних підстав.

Умовами укладеного між сторонами кредитного договору передбачена відповідальність позичальника у вигляді сплати пені та штрафу у разі прострочення виконання зобов'язання.

Із змісту позовної заяви вбачається що в обґрунтування позовних вимог позивач посилався на прострочення відповідачем виконання зобов'язання.

Відповідно до статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання (частина друга статті 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання (частина третя статті 549 ЦК України).

За положеннями статті 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, та відповідно до статті 549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення строків виконання грошових зобов'язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у статті 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення, у зв'язку з чим у задоволенні позовних вимог про стягнення штрафів за порушення умов договору слід відмовити, оскільки встановлено, що позичальник допустив порушення умов укладеного кредитного договору, за що позивач щоденно нараховує відповідачу пеню, а стягнення штрафу носить разовий характер, у зв'язку з тим, що порушенням позичальником будь-якого грошового зобов'язання на строк понад 30 днів, що змушує позивача звернутись до суду з позовом, а тому за порушення умов укладеного кредитного договору підлягає стягненню з відповідача в судовому порядку пеня.

Аналогічна правова позиція викладена постановах Верховного Суду України від 21 жовтня 2015 року №6-2003цс15, а також від 11 жовтня 2017 року №6-1374цс17.

З огляду на вищевикладене, не підлягає до задоволення позовна вимога про стягнення з відповідача штрафу в розмірі 2670,65 гривень, оскільки до відповідача вже застосована цивільно-правова санкція за порушення строку виконання грошового зобовязання пеня та комісія у розмірі 1900 гривень.

Підсумовуючи все вищевикладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги слід задовольнити частково, а саме стягнути із ОСОБА_3 на користь ПАТ КБ «Приватбанк» заборгованість за кредитним договором від 03.10.2013 року у загальному розмірі 43 413,06 гривень, що складається із заборгованості за кредитом 4661,36 гривень, заборгованості по відсотках за користування кредитом 36851,70 гривень, заборгованість за пенею та комісією 1900 гривень.

Крім того, відповідно до частини першої статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Як слідує з матеріалів справи, за подання даного позову Публічне акціонерне товариство Комерційний банк «Приватбанк» сплатило судовий збір у розмірі 1762,00 грн, що підтверджується платіжним дорученням (а.с.1).

Оскільки суд задовольняє позовні вимоги частково в сумі 43 413,06 гривень, тому на користь позивача слід стягнути у пропорційному розмірі судовий збір, що становить 1 659, 89 гривень (43 413,06 / 46083,71) * 1762).

Керуючись ст.ст. 12, 13, 77, 81, 89, 141,263, 264,265,280 ЦПК України, ст.ст. 509, 510, 526, 527, 549, 626, 629, 631, 651, 1046, 1050, 1054, 1055 ЦК України, суд,

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 в користь ОСОБА_1 акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» заборгованість за кредитним договором у розмірі 43 413 (сорок три тисячі чотириста тринадцять) гривень 06 копійок, що складається із заборгованості за кредитом 4661,36 гривень, заборгованості по відсотках за користування кредитом 36851,70 гривень, заборгованість за пенею та комісією 1900 гривень.

Стягнути з ОСОБА_3 в користь ОСОБА_1 акціонерного товариства комерційний банк Приват Банк 1 659 (одну тисячу шістсот пятдесят девять) гривень 89 копійок судового збору.

Заочне рішення може бути переглянуте Луцьким міськрайонним судом Волинської області за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення, в разі проголошення вступної та резолютивної частини рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Позивач: Публічне акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк» (місцезнаходження: м. Київ вул. Грушевського, 1Д; );

Відповідач: ОСОБА_3 (місце проживання: ІНФОРМАЦІЯ_2. 25/5; РНОКПП НОМЕР_1).

Дата складення повного тексту заочного рішення - 10 жовтня 2018 року.

Суддя

Луцького міськрайонного суду ОСОБА_4