н/п 2/490/2552/2018 Справа № 490/4565/18
Центральний районний суд м. Миколаєва
__________________________________________________________
У Х В А Л А

про скасування заходів забезпечення позову

12 жовтня 2018 року Центральний районний суд м. Миколаєва у складі:

головуючого судді Гуденко О.А.,

при секретарі Кваші С.О.,

за участі представника позивача ОСОБА_1 адвоката ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника позивача про скасування заходів забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором позики, -

В С Т А Н О В И В:

05 червня 2018 року позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про стягнення заборгованості за договором позики.

В обґрунтування позову посилається на те, що 17.04.2018 між сторонами укладено договір позики, у присутності двох свідків відбулась передача грошових коштів за вказаним договором, що документально підтверджується відповідною розпискою. Предметом останнього були грошові кошти у грошовій одинці України гривні, еквівалентні 7 666 доларів США 00 центів, що на момент укладення договору складало 199 316 грн. 00 копійок. Сторони погодили, що повернення грошових коштів буде відбуватися в гривневому еквіваленті на день повернення позики у строк до 02 червня 2018 року. В обумовлений період часу відповідач не виконав взяті на себе зобовязання, у звяжу із чим позивач вимушений був звернутись до суду за захистом своїх порушених прав.

Одночасно з подачею позовної заяви позивач ОСОБА_1 просила суд забезпечити позов шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 та заборонити відповідачу та іншим особам укладати будь-які види угод, повязані з відчуженням нерухомого майна.

Ухвалою суду від 21.06.2018 заяву про забезпечення позову задоволено та накладено обтяження у вигляді арешту на нерухоме майно квартиру АДРЕСА_1 до набрання судовим рішенням по справі законної сили. Заборонити укладати усі види угод, повязані з відчуженням вищевказаного нерухомого майна.

08.10.2018 представник позивача звернувся до суду з заявою про скасування раніше вжитих заходів забезпечення позову.

12.10.2018 у відкритому судовому засіданні представник позивача зазначену заяву підтримав, просив скасувати раніше вжиті заходи забезпечення позову у вигляді арешту на нерухоме майно.

Відповідач в минулому судовому засіданні визнав позов в повному обсязі, в останнє судове засідання не зявився, проте його відсутність не перешкоджає розгляду відповідної заяви по суті.

Вивчивши доводи заяви, дослідивши матеріали справи, судом встановлені наступні факти та відповідні ним правовідносини.

Відповідно до ч. 3 ст. 149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до предявлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

За ч. 3 ст. 150 ЦПК України, заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Згідно розяснень даних в п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; зясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При цьому суд повинен брати до уваги як права позивача, на захист яких вжито заходів забезпечення позову, так і права інших учасників процесу, права яких можуть бути порушені застосовуваними заходами.

Так, з огляду на наявні матеріали справи, судом достеменно встановлено, що на час розгляду справи по суті, наявний спір між сторонами врегульовано шляхом визнання відповідачем наявної суми заборгованості перед позивачем.

За положеннями ст. 158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала.

За такого, з огляду на вищевикладені обставини справи та надані заявником докази, суд приходить до висновку, що необхідність у подальшому застосуванні заходів, вжитих ухвалою суду від 21 червня 2018 року заходи забезпечення позову у вигляді арешту на нерухоме майно квартиру АДРЕСА_1 до набрання судовим рішенням по справі законної сили та заборони укладати усі види угод, не є актуальною та відпала на теперішній час.

Також судом враховано, що відповідно до усталеної прецедентної практики ЄСПЛ, напрацьовано три головні критерії, які слід оцінювати на предмет відповідності втручання в право особи на мирне володіння своїм майном принципу правомірного втручання, сумісного з гарантіями ст. 1 Першого протоколу, а саме: (а) чи є втручання законним; (б) чи переслідує воно «суспільний інтерес» (public interest, general interest, general interest of the community); (в) чи є такий захід (втручання в право на мирне володіння майном) пропорційним визначеним цілям (must be a reasonable relationship of proportionality between the means employed and the aims pursued). ЄСПЛ констатує порушення державою ст. 1 Першого протоколу, якщо хоча б одного критерію не буде додержано.

Втручання держави в право особи на мирне володіння своїм майном є виправданим, якщо воно здійснюється з метою задоволення «суспільного інтересу», при визначенні якого ЄСПЛ надає державам право користуватися «значною свободою (полем) розсуду» (national authorities enjoy a certain tag 6 of appreciation) з огляду на те, що національні органи влади краще знають потреби власного суспільства і знаходяться в кращому становищі, ніж міжнародний суддя, для оцінки того, що становить «суспільний інтерес». Це поняття має широке значення, втручання держави в право на мирне володіння майном може бути виправдане за наявності обєктивної необхідності у формі публічного, загального інтересу (public, general interest), який може включати інтерес держави, окремих регіонів, громад чи сфер людської діяльності.

Втручання держави в право особи на мирне володіння своїм майном повинно здійснюватися з дотриманням принципу «пропорційності» (principle of proportionality) «справедливої рівноваги (балансу)» (fair balance) між інтересами держави (суспільства), повязаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання. «Справедлива рівновага» не означає обовязкового досягнення соціальної справедливості в кожній конкретній справі, а передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, що передбачається для досягнення, та засобами, які використовуються. Необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа несе «індивідуальний і надмірний тягар» (individual and excessive burden).

З огляду на надані заявником докази, суд приходить до висновку, що задоволення клопотання про скасування заходів забезпечення позову в повній мірі відповідатиме принципу «пропорційності» та «справедливої рівноваги», позбавляючи відповідача необхідності нести «надмірний тягар» в разі тривалої дії таких заходів.

Керуючись ст.ст.12,13,81, 149-158 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву представника відповідача ОСОБА_1 задовольнити.

Скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою суду від 21 червня 2018 року шляхом скасування обтяження у вигляді арешту на нерухоме майно: квартиру АДРЕСА_1 до набрання судовим рішенням по справі законної сили; шляхом скасування заборони укладати усі види угод, повязані з відчуженням вищевказаного нерухомого майна.

Копію ухвали для негайного виконання надіслати до Департаменту з надання адміністративних послуг Миколаївської міської ради.

Копії ухвали надіслати сторонам по справі.

Ухвала суду про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, або про відмову в скасуванні забезпечення позову може бути оскаржена до апеляційного суду Миколаївської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів.

Суддя Центрального районного суду ГУДЕНКО О.А.

м. Миколаєва