11.09.2018 227/2079/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 вересня 2018 року м. Добропілля

Добропільський міськрайонний суд Донецької області в складі:

головуючого судді Хандуріна В.В.,

при секретарі Данилко Л.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Добропілля в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Мелітопольський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області, про визнання шлюбу неукладеним,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася з вищезазначеним позовом до відповідача, посилаючись на те, що 01 березня 2017 року вона уклала шлюб з громадянином України ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, який було зареєстровано Мелітопольським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області, актовий запис № 125. В серпні 2017 року їй стало відомо, що особа, з якою вона зареєструвала шлюб насправді є громадянином Російської Федерації- ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2. А паспорт, за яким було ідентифіковано особу - є підробленим. Факт використання ОСОБА_2 підробленого паспорту з метою реєстрації шлюбу з нею було встановлено вироком Оболонського районного суду м. Києва від 13 березня 2018 року у справі № 756/35/18, яким останнього визнано винним у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 260, ч.1 ст. 263, ч.4 ст. 358 КК України. Відповідач реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на використання завідомо підробленого документа, перебуваючи в приміщенні Мелітопольського міського відділу РАЦС ГТУЮ у Запорізькій області, використав підроблений документ шляхом пред'явлення його начальнику РАЦС Рудаковій С.В. для реєстрації шлюбу з позивачем. В подальшому ОСОБА_2 на підставі вказаного завідомо підробленого документа отримав свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_1. Отже, фактично, вона уклала шлюб з особою, яка на час реєстрації не була присутня в місці його реєстрації, тобто у Мелітопольському міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції. Тому просить визнати шлюб, укладений між нею та відповідачем, неукладеним та анулювати актовий запис про шлюб.

Позивач в судове засідання не з'явилась, надала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала в повному обсязі.

Відповідач в судове засідання не з'явився, надав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги визнає в повному обсязі.

Представник Мелітопольського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області в судове засідання не з'явився, надав заяву про розгляд справи без їх представника. Позов підтримують.

З урахуванням ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у зв'язку з неявкою всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, надавши оцінку доказам по справі, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав:

Як встановлено в судовому засіданні, 01 березня 2017 року між сторонами укладено шлюб, зареєстрований Мелітопольським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області, актовий запис № 125 (а.с. 8).

Факт використання ОСОБА_2 підробленого паспорту з метою реєстрації шлюбу з позивачкою підтверджується копією вироку Оболонського районного суду м. Києва від 13 березня 2018 року, яким ОСОБА_2 було визнано винним у підроблені документів (а.с. 10-14).

Позивачка в позовній заяві зазначила, що на момент укладення шлюбу 01 березня 2017 року вона не знала, що при укладенні шлюбу відповідачем пред'явлено підроблений паспорт серії НОМЕР_2, виданий Каховським РВ УМВС України в Херсонській області 08 серпня 2012 року, на ім'я ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, та те що він є іншою особою, ніж тією, за яку він себе видає.

Судом встановлено, що фактично сім'я між позивачем та відповідачем не створена, оскільки ОСОБА_1 створювала сім'ю з іншою особою, а саме з ОСОБА_3

Частиною 1 статті 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. 1 ст. 24 Сімейного кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Відповідно до ч. 1 ст. 21 СК України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану.

Відповідно до ст. 28 СК України, заява про реєстрацію шлюбу подається жінкою та чоловіком до будь-якого державного органу реєстрації актів цивільного стану за їх вибором. Заява про реєстрацію шлюбу подається жінкою та чоловіком особисто.

Присутність нареченої та нареченого в момент реєстрації шлюбу є обов'язковою (ст. 34 СК України).

Згідно із статтею 9 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» державна реєстрація актів цивільного стану проводиться шляхом складання актових записів цивільного стану. Актовий запис цивільного стану-це документ органу державної реєстрації актів цивільного стану, який містить персональні відомості про особу та підтверджує факт проведення державної реєстрації акта цивільного стану, який є безспірним доказом фактів, реєстрація яких посвідчується , до спростування його в судовому порядку.

Відповідно до Правил державної реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18 жовтня 2000 року № 52/5 у редакції Наказу Міністерства юстиції України від 24.12.2010 року № 3307/5, надалі Правила, в актовому записі про шлюб проставляються підписи осіб, які зареєстрували шлюб, а також дані їх паспортів або паспортних документів.

Відповідно до ст.15 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» про державну реєстрацію шлюбу в паспортах громадянина України осіб, які зареєстрували шлюб, робиться відмітка із зазначенням прізвища, імені, по батькові і року народження другого з подружжя та місця і дати такої реєстрації.

Відповідно до ст. 18 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» про факт державної реєстрації акта цивільного стану органами державної реєстрації актів цивільного стану видається відповідне свідоцтво.

Відповідно до ст. 48 СК України шлюб, зареєстрований у відсутності нареченої і (або) нареченого, вважається неукладеним. Запис про такий шлюб у органі державної реєстрації актів цивільного стану анулюється за рішенням суду за заявою заінтересованої особи.

На підставі викладеного та беручи до уваги те, що відповідач не заперечує проти визнання шлюбу неукладеним, та те, що в судовому засіданні було встановлено, що відповідач не мав намірів створювати сім'ю та шлюб носить лише формальний характер, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 259, 263, 264, 265 ЦПК України, ст. ст. 21, 24, 28, 40, 48 Сімейного кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Мелітопольський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у запорізькій області, про визнання шлюбу неукладеним - задовольнити повністю.

Визнати шлюб, укладений між ОСОБА_1 та громадянином України ОСОБА_3, зареєстрований Мелітопольським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області, актовий запис № 125 від 01 березня 2017 року, неукладеним.

Анулювати актовий запис про шлюб № 125 від 01 березня 2017 року, між ОСОБА_1 та громадянином України ОСОБА_3, зареєстрований 01 березня 2017 року Мелітопольським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Апеляційного суду Донецької області через Добропільський міськрайонний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту цього рішення.

Головуючий: суддя В.В. Хандурін

11.09.2018