Справа № 361/6746/17
Провадження № 2-зз/361/6/18
У Х В А Л А

04 січня 2018 року Броварський міськрайонний суд Київської області в складі головуючого судді Радзівіл А.Г., розглянувши клопотання ОСОБА_1 про скасування арешту на майно у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, ТОВ Сабо Консалтинг, третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_5 про визнання недійсним договору купівлі-продажу будинку, скасування реєстраційного запису про реєстрацію в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно,

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2017 року позивач звернулася до суду із позовом до ОСОБА_3, ОСОБА_4, ТОВ Сабо Консалтинг, третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_5 про визнання недійсним договору купівлі-продажу будинку, скасування реєстраційного запису про реєстрацію в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

Ухвалою від 08 листопада 2017р. відкрито провадження в даній цивільній справі.

Позивачем подана заява про вжиття заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на житловий будинок № 11 по вул. Літня у с. Богданівка, Броварського району Київської області, в якій вона також просить суд заборонити теперішнім власникам вчиняти будь-які дії стосовно будинку за вказаною адресою, обгрутовуючи тим, що спірне майно вибуло з її законного володіння не з її волі.

08 листопада 2017 року ухвалою Броварського міськрайонного суду заяву про забезпечення позову задоволено частково, накладено арешт на будинок № 11, який знаходиться за адресою: Київська область, Броварський район, с. Богданівка, вул. Літня, що на праві власності належить ОСОБА_4. В іншій частині у задоволенні заяви відмовлено.

27 грудня 2017 року представник ОСОБА_4 подав до суду клопотання про скасування арешту на майно. Свою заяву обґрунтовує тим, що ухвала про накладення арешту на будинок є незаконною, оскільки порушує право власності третіх осіб, які не залучені до справи, позовні вимоги з якими звернулась позивач по справі не обґрунтовані та не підтверджуються жодними допустимими доказами.

Відповідно ч. 1 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Відповідно ч. 4, 5 ст. 158 ЦПК України за результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала. Ухвала суду про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, або про відмову в скасуванні забезпечення позову може бути оскаржена.

Відповідно до розяснень, викладених у п. 3 Постанови Пленуму Верховного України від 22 грудня 2006 року № 9 Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують реальне виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

Пункт 4 Постанови закріплює, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; зясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При цьому при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності звязку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у звязку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не учасниками даного судового процесу.

Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, та інтересів сторін та інших учасників судового процесу.

Таким чином, підставою забезпечення позову є обґрунтоване припущення заявника, що невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Підстави для забезпечення позову є оціночними та враховуються судом в залежності до конкретного випадку.

При вжитті заходів забезпечення позову повинна бути наявність зв'язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову.

Як вбачається із позовної заяви позивач звернулась до суду із позовними вимогами про визнання недійсним договору купівлі-продажу будинку № 11 по вул. Літній в с. Богданівка Броварського району Київської області, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_5 22 жовтня 2014 року та зареєстровано в реєстрі за № 1634, також просить скасувати реєстраційний запис про реєстрацію в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

Суд дійшов висновку про обґрунтованість заяви про забезпечення позову шляхом накладання арешту на зазначений вище будинок, оскільки забезпечення позву шляхом накладення арешту на будинок, вважає співмірним із заявленими позовними вимогами. Крім того, невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Доводи представника відповідача ОСОБА_1 про те, що суд позбавив ОСОБА_6 захищати свої права та інтереси в суді, оскільки він не був залучений до розгляду справи, тим самим його права, як власника будинку було порушено, не спростовують і не впливають на правильність висновків суду при постановленні ухвали про забезпечення позову.

Разом з тим, суд вважає за необхідне розяснити представнику відповідача, що ОСОБА_6 відповідно ч. 1 ст. 53 ЦПК України може вступити у справу як третя особа на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на права або обовязки щодо однієї зі сторін. Третю особу може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Також відповідно ч. 3 ст. 53 ЦПК України якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення суду може вплинути на права та обовязки осіб, що не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

15.12.2017 року набув чинності Закон України Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів № 2147-VIII від 03.10.2017 року, котрим ЦПК України викладено в новій редакції.

Згідно пп.9 п.1 Розділу XIII Перехідних положень ЦПК України в новій редакції справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Відповідно ч. 1 ст. 196 ЦПК Україн и для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Як вбачається із матеріалів справи підготовче засідання у вказаній справі відкладено на 05 лютого 2018 року, тому питання про вступ у справу інших осіб буде вирішуватись в порядку передбаченому ст. 197 ЦПК України.

Таким чином на підставі вищевикладеного суд вважає клопотання про скасування забезпечення позову не вмотивованим і таким, що задоволенню не підлягає.

Керуючись ч.1, 3 ст. 53, ч. 1, 4, 5, 6 ст. 158 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Відмовити в скасуванні забезпечення позову за клопотанням представника відповідача ОСОБА_1 у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, ТОВ Сабо Консалтинг, третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_5 про визнання недійсним договору купівлі-продажу будинку, скасування реєстраційного запису про реєстрацію в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

Розяснити, що відмова у скасуванні забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню з таким самим клопотанням при появі нових обставин, що обґрунтовують необхідність скасування забезпечення позову.

Ухвала суду про відмову в скасуванні забезпечення позову може бути оскаржена до Апеляційного суду Київської області шляхом подачі через Броварський міськрайонний суд Київської області апеляційної скарги протягом пятнадцяти днів з моменту її проголошення.

Суддя Радзівіл А.Г.