Справа №705/4397/18
2/705/2326/18
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

16 жовтня 2018 року м. Умань

Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Мазуренко Ю.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення юридичного факту та визнання права власності на спадкове майно, -

В С Т А Н О В И В:

В жовтні 2018 року ОСОБА_1 звернулась до Уманського міськрайонного суду Черкаської області з позовною заявою про встановлення юридичного факту та визнання права власності на спадкове майно. В якості відповідача в позові вказана ОСОБА_2.

В позові ставиться питання:

«…1. Прийняти позовну заяву до провадження.

2. Витребувати з Державної нотаріальної контори спадкову справу.

3. Допитати в якості свідків наступних осіб:

- ОСОБА_3, яка проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1

- ОСОБА_4, яка проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2.

4. Постановити рішення, згідно якого встановити факт постійного проживання однією сімєю ОСОБА_1 та ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3, що помер 14 лютого 2015 року з 8 вересня 2009 року і до моменту смерті, в квартирі № 131, що знаходиться за адресою: вул. Більшовицька (Мазепи), 5 «б».

5. Визнати ОСОБА_1 спадкоємцем четвертої черги після смерті ОСОБА_5, який помер 14 лютого 2015 року.

6. Визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування на ? часину двокімнатної квартири загальною площею 48,4 кв.м, житловою площею 28,1 кв.м, що знаходиться за адресою: вул. Більшовицька (Мазепи), буд. 5 «б», кв. 131, м. Умань.

7. Визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування на грошові кошти в розмірі 5051,89 грн., що знаходиться на рахунку № 14432 в Державному Ощадному банку України установа № 10023/0352...».

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з положеннями ч.1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Суддя, розглянувши позовну заяву вважає, що позовну заяву слід залишити без руху, так як вона не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

В позовній заяві не дотримані в повному обсязі пункти 4, 5, 6 частини 3 статті 175 ЦПК України, які відповідно передбачають, що позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обовязковий досудовий порядок урегулювання спору.

Також в позовній заяві, що стосується вище вказаних позовних вимог (з врахування особливостей предмету та підстав позову) не зазначені докази, які б підтверджували відповідні обставини (докази на наявність підстав для предявлення позову до ОСОБА_2, докази про відсутність інших спадкоємців на момент звернення до суду та наявність спору про право цивільне, оскільки в позові також прямо ставиться питання про встановлення факту, відсутні підстави визначення ціни позову, тощо).

До матеріалів позовної заяви ОСОБА_1 долучила постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 21.08.2015 року, а на момент звернення до суду обставини могли змінитися (із врахуванням його предмету та підстав).

Відповідно до ч.5 ст. 177 ЦПК України позивач зобовязаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до п.2 ч.1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна. Ціна позову має важливе значення, насамперед, для правильного визначення судового збору, що підлягає сплаті під час звернення до суду. Проте, позивачем ОСОБА_1 до матеріалів позовної заяви додано висновок про вартість обєкта оцінки, який не містить ніяких реквізитів документу та не може самостійно вважатися належним та допустимим доказом.

Крім того, згідно акту канцелярії Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 12.10.2018 року № 111 вказано, що під час прийняття позовної заяви від ОСОБА_1 в м. Умані виявлено недоліки у додатках, а саме: відсутній оригінал квитанції про сплату судового збору. Ціна позову має важливе значення, насамперед, для правильного визначення судового збору, що підлягає сплаті під час звернення до суду.

Відповідно до положень Закону України «Про судовий збір » від 08.07.2011 року (з наступними змінами та доповненнями) ставки судового збору станом на 01.01.2018 року встановлюються: для вимог немайнового характеру 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подачу до суду позовних заяв майнового характеру сплачується 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Крім того, встановлено, що заявник звертається до суду з вимогами про встановлення юридичного факту та про визнання права власності на спадкове майно, що є окремою вимогою за яку судовий збір також підлягає сплаті.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

На підтвердження оплати судового збору до Уманського міськрайонного суду Черкаської області необхідно надати оригінал квитанції про оплату.

Крім того, позивачем у тексті позовної заяви ставиться питання про виклик свідків, а саме: «…Допитати в якості свідків наступних осіб:

- ОСОБА_3, яка проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1

- ОСОБА_4, яка проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4». При цьому, статтею 91 ЦПК України передбачено, що виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються: його імя, місце проживання (перебування) або місце роботи; обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, - до початку першого судового засідання у справі. Одночасно, у ст. 93 ЦПК України, вказано, що учасник справи має право поставити в першій заяві по суті справи, що ним подається до суду, не більше десяти запитань іншому учаснику справи про обставини, що мають значення для справи.

Суддя звертає увагу на те, що від змісту позовної заяви залежить позиція відповідача, який як і позивач має право на судовий захист, а для реалізації цього права має бути обізнаним з тим, які вимоги до нього заявлені та з яких підстав і якими доказами це підтверджується.

Виходячи з вищенаведеного, позивачу необхідно викласти обставини в обґрунтування пред'явлених позовних вимог, виходячи з відносин, що склалися між сторонами, вказати які її права, свободи чи інтереси були порушені відповідачем, яким чином передбачені шляхи їх поновлення, чим визначений той засіб захисту права, який вона просить застосувати, з посиланням на обставини як правові підстави, а також на докази в підтвердження обставин на обґрунтування заявлених вимог.

Перелічені недоліки позовної заяви унеможливлюють вирішення питання про відкриття провадження по справі та подальший розгляд справи і ухвалення законного та обґрунтованого рішення.

Відповідно до вимог ч. 1ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.175, і 177цьогоКодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, враховуючи викладене, вважаю, що позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення юридичного факту та визнання права власності на спадкове майно, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, вказаних вище протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Крім того, вважаю за необхідне попередити позивача, що в разі не усунення порушень закону, допущенних при подачі позовної заяви до встановленого законом строку, позов буде вважатися не поданим, та повернутий позивачеві.

Також, слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1.ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Спосіб усунення недоліків позовної заяви полягає в поданні позовної заяви у вигляді окремого документу з виправленими недоліками, зазначеними в наявній ухвалі суду з наданням її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення юридичного факту та визнання права власності на спадкове майно, залишити без руху до усунення недоліків, які перешкоджають розгляду позовної заяви і вирішенню справи по суті.

Надати позивачу строк для усунення недоліків протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі невиконання вимог ухвали суду в зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню.

У відповідності до положень ч.2 ст.261 ЦПК України ухвала, що постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.В. Мазуренко