РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

03 вересня 2018 року м. Київ

Солом'янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Українця В.В.

при секретарі Трофимчук К.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,

в с т а н о в и в:

У вересні 2016 року ОСОБА_4 звернувся в суд з позовом до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням.

Свої вимоги мотивує тим, що квартира АДРЕСА_1 є його сумісною власністю разом з ОСОБА_3 на підставі свідоцтва про право власності на житло від 21 листопада 2003 року та свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 10 березня 2009 року.

У 2010 році в спірній квартирі була зареєстрована відповідач, яка на той час була дружиною його сина ОСОБА_5 У 2012 році рішенням Солом'янського районного суду м. Києва шлюб між ОСОБА_5 та ОСОБА_2 розірвано.

У 2013 році ОСОБА_2 переїхала жити у найману квартиру, де й живе по теперішній час.

У спірній квартирі відповідач не проживає, її особистих речей немає, витрати на комунальні послуги вона не сплачує.

Вважає, що відповідач втратила право користування житлом, оскільки не проживає в спірній квартирі без поважних причин та не приймає участі в її утриманні.

Просив суд ухвалити рішення, яким визнати ОСОБА_2 такою, що втратила право користування квартирою АДРЕСА_1.

Ухвалою судді Солом'янського районного суду м. Києва від 21 вересня 2016 року відкрито провадження у справі.

У судовому засіданні 14 вересня 2017 року протокольною ухвалою Солом'янського районного суду м. Києва до участі у справі залучено правонаступника померлого позивача - ОСОБА_1

Ухвалою Солом'янського районного суду м. Києва від 14 вересня 2017 року вирішено питання про витребування доказів.

Позивач у судове засідання не з'явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином (а.с. 124). Подала через канцелярію суду заяву, в якій просить розглядати справу у її відсутність, пред'явлені вимоги підтримує в повному обсязі, не заперечує проти ухвалення в справі заочного рішення (а.с. 129).

Відповідач у судове засідання не з'явилась, про час та місце розгляду справи повідомлялась.

Третя особа у судове засідання не з'явилась, про час та місце розгляду справи повідомлялась.

Суд за письмовою згодою позивача ухвалив постановити заочне рішення згідно положень ч. 1 ст. 280 ЦПК України на підставі наявних у справі доказів.

Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного.

Судом встановлено, що власниками квартири АДРЕСА_1 є ОСОБА_4 та ОСОБА_3 на підставі свідоцтва про право власності на житло від 21 листопада 2003 року (а.с. 15) та свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 10 березня 2009 року (а.с. 16).

ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 помер (а.с. 58). Після його смерті залишилась спадщина, яка складається з 1/2 частини квартири АДРЕСА_1.

Правонаступником ОСОБА_4 є ОСОБА_1, яка прийняла спадщину після померлого чоловіка, що підтверджується нотаріально завіреною заявою від 26 грудня 2016 року (ас.с. 101).

У матеріалах справи містяться нотаріально завірені заяви ОСОБА_3 та ОСОБА_5 від 22 березня 2017 року, з яких вбачається, що останні відмовляються він прийняття спадщини за законом після померлого ОСОБА_4 на користь спадкоємиці за законом його дружини ОСОБА_1 (а.с. 110, 113).

Відповідно до довідки форми № 3 від 12 вересня 2016 року відповідач ОСОБА_2 з 20 квітня 2010 року зареєстрована в квартирі АДРЕСА_1. На той час вона була дружиною сина ОСОБА_4 - ОСОБА_5, що пітверджується свідоцтвом про шлюб (а.с. 83).

Рішенням Солом'янського районного суду м. Києва від 22 лютого 2012 року шлюб між ОСОБА_5 та ОСОБА_2 розірвано (а.с. 82).

З позову вбачається, що відповідач у 2013 році переїхала жити у найману квартиру, де й живе по теперішній час. У спірній квартирі ОСОБА_2 не проживає, її особистих речей немає, витрати на комунальні послуги вона не сплачує.

Відповідно до ч. 2 ст. 405 ЦК України член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

На підтвердження своїх доводів щодо відсутності відповідача у спірній квартирі більше одного року, позивач посилається на письмові докази.

З наданого акту про не проживання особи за місцем реєстрації від 05 вересня 2016 року, складеного мешканцями будинку, вбачається, що ОСОБА_2, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1, не проживає за місцем реєстрації протягом 3 років (а.с. 29).

У матеріалах справи міститься акт про не проживання особи за місцем реєстрації від 21 лютого 2018 року, складений мешканцями будинку, з якого вбачається, що ОСОБА_2, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1, не проживає за місцем реєстрації протягом 4 років (а.с. 128).

Оцінивши зібрані по справі докази, суд приходить до висновку, що відповідач не проживає у спірній квартирі більше одного року без поважних причин, а тому вимога про визнання відповідача такою, що втратила право користування житлом підлягає задоволенню.

З огляду на наведене, позовна заява підлягає задоволенню.

З урахуванням задоволення позову, стягненню з ОСОБА_2 на користь позивача підлягає 551 гривня 20 копійок судового збору.

Керуючись ст. 405 ЦК України, статтями 3, 4, 10, 13, 76-82, 89, 141, 223, 259, 263-265, 268, 273, 280-284 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_1 (АДРЕСА_1, РНОКПП НОМЕР_1) до ОСОБА_2 (АДРЕСА_1), третя особа ОСОБА_3 (АДРЕСА_1, РНОКПП НОМЕР_2) про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням задовольнити.

Визнати ОСОБА_2 такою, що втратила право користування квартирою АДРЕСА_1.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 551 гривня 20 копійок судового збору.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду міста Києва через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: