КУЙБИШЕВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 319/1136/18
Провадження №2/319/418/2018
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 жовтня 2018 року смт. Більмак

Куйбишевський районний суд Запорізької області

у складі головуючого судді Мальованого В.О.,

за участю секретаря Синякової О.І.

представника позивача адвоката ОСОБА_1

представника відповідача адвоката ОСОБА_2

розглянувши у відкритому сцдовому засіданні клопотання представника відповідача ОСОБА_2 про розгляд справи за правилами загальногго позовного провадження , -

ВСТАНОВИВ:

28 серпня 2018 року ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_4 про стягнення коштів. Позивач прохає суд винести рішення, яким стягнути з ОСОБА_4 грошові кошти в сумі 90 000 грн. , які відповідач отримала за договором безвідсоткової позики від 28 грудня 2013 року. На підтвердження укладання договору позики і передачі коштів, була складена відповідна розписка. Відповідач свої зобов"язання за договором не виконала, на неодноразові вимоги щодо повернення коштів, відповідач не реагувала, що змусило позивача звернутись до суду з вказаним позовом.

На підтвердження своїх позовних вимог позивачем до позову долучено копію договору безвідсоткової позики ( між фізичиними особами) укладеного між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 від 28 грудня 2013 року , копії додаткової угоди до даного договору від 29 грудня 2013 року , клпії розписик ОСОБА_4 від 29.12.2013 року , про отримання ОСОБА_4 від ОСОБА_5 грошових коштів в розмірі 90 000 гривень.

25 вересня 2018 року відповідачем ОСОБА_4 було подано відзив на позовну заяву в якому вона повідомила , що наприкінці 2013 року у неї виникли сладні життєві обставини і вона вирішила продати свою земельну ділянку (пай) ОСОБА_3 , який обіцяв сплатити їй 90 000 гривень, проте сплатив лише 35 000 гривень , решту обіцяв сплатити згодом , при цьому розписку вона написала відразу про отримання всієї суми, оскільки не мала сумнівів в тому , що ОСОБА_3 сплатить їй повну суму пізніше. Однак ОСОБА_3 різницю їй так і не сплатив , тому вона передала земельну ділянку в оренду ТОВ "Укераїна" .

Відповідач ОСОБА_4 у відзиві повідомила , що крім вказаної розписки будь-яких інших документів в тому числі і договору безвідсоткової позики від 28.12.2013 року та додаткової угоди до нього від 29.12.2018 року з ОСОБА_3 не укладала та не підписувала.

10 жовтня 2018 року представником позивача ОСОБА_1 було подано до суду відповідь на відзив , в якому сторна позивача наполягала на тому , що додані до позовної заяви договору безвідсоткової позики ( між фізичиними особами) укладеного між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 від 28 грудня 2013 року , копії додаткової угоди до даного договору від 29 грудня 2013 року , копії розписки ОСОБА_4 від 29.12.2013 року були підписані саме ОСОБА_4

При цьому акцентовано увагу , що відповідач ОСОБА_4 , заперечуючи цей факт мала право заявити клопотання про призначення почеркознавчої експертизи.

18 жовтня 2018 року до початку судового розгляду представник відповідача ОСОБА_2 подала до суду клопотання про розгляд даної справи в порядку загального позовного провадження. Обгрунтовувючи своє клопотання представник зазначила , що суд під час відкриття провадження та призначення справи до розгляду в порядку спрощеного провадження не в повній мірі врахував значення справи для сторін та можливі пояснення сторін щодо предмету спору .

Оскільки , для підтвердження своїх заперечень проти позову у справі необхідно призначити почеркознавчу експертизу , тому представник відповідача наполягає на розгляді справи в загальному позовному порядку.

Представник позивача ОСОБА_1 , заперечував проти задоволення клопотання, при цьому пояснив , що з даним клопотанням сторона відповідача мала звернутися разом з поданням відзиву, однак з невідомих причин цього не зробила, тому розцінює це , як затягування процесу і прохає відмовити в задоволенні клопотання .

Суд вислухав думку сторін , вивчивши матеріали справи прийшов до висновку , що клопотання підлягає задоволенню.

У відповідності до ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобовязані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до ст.11 ЦПК України суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, повязаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Згідно вимог ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обовязків, передбачених законом.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, повязаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Суд, зберігаючи обєктивність і неупередженість:

1) керує ходом судового процесу;

2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами;

3) розяснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обовязки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій;

4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом;

5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обовязків.

Ухвалою суду про відкриття провадження від 30 серпня 2018 року у відповідності до ст.276 ЦПК України вирішено питання про розгляд справи в спрощеного порядку .

При цьому судом не в повній мірі враховано значення справи для сторін , категорію та складність справи , обсяг та характер доказів у справі , у тому числі чи потрібно у справі призначатии експертизу , викликати свідків , тощо, думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правлилами спрощеного позовного провадження.

Після подання сторонами відзиву на позов та відповіді на відзив , заперечення на відповідь, стало очевидним , що для повного всебічного розгляду справи необхідно провести підготовку для її розгляду в тому числі і вирішити питання щодо призначенн еспертизи.

Згідно до п.8 ч.2 ст.197 ЦПК України питання щодо призначення експертизи, виклику в судове засідання експертів , свідків вирішується під час проведення підготовчого судового засідання.

Відповідно до ч.6 ст.277 ЦПК України, якщо суд вирішив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, але в подальшому постановив ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розгляд справи починається зі стадії відкриття провадження у справі. У такому випадку повернення до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження не допускається.

Зважаючи на викладене з метою виконання завдань та засад цивільного судочинства , щодо повного об'єктивного та неупередженого розгляду справи та забезпечення змагальності сторін і рівності їх прав , суд вважає за необхідне перейти до розгляду справи за правилами загального позовного провадження .

Керуючись ст.2,11,12, 276,277 ЦПК України , суд-

П О С Т А Н О В И В:

Перейти до розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про стягнення коштів за правилами загального позовного провадження та замінити засідання по розгляду справи по суті підготовчим судовим засіданням .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: В. О. Мальований