Справа № 703/2475/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 серпня 2018 року Смілянський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Опалинської О.П.

при секретарі судового засідання Римському Д.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Сміла цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Березняківської сільської ради Смілянського району Черкаської області про визнання права власності на спадкове майно, -

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Березняківської сільської ради Смілянського району Черкаської області про визнання прав власності на спадкове майно.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що 17 грудня 2017 року померла ОСОБА_2 Після її смерті відкрилася спадщина на будинковолодіння № 56 по вул. Кірова в с. Березняки Смілянського району Черкаської області, земельну ділянку площею 0,6000 га, яка розташована по вул. Кірова, 56 в с. Березняки Смілянського району Черкаської області для ведення особистого підсобного господарства та земельну ділянку площею 3,8702 га, яка розташована в адміністративних межах Березняківської сільської ради Смілянського району Черкаської області для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Після смерті ОСОБА_2 він звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, однак нотаріус не в змозі видати йому свідоцтво про право власності на спадкове майно оскільки відсутні правовстановлюючі документи. Тому звернувся до суду з даною позовною заявою про визнання за ним права власності на спадкове майно по заповіту, оскільки позбавлений можливості в нотаріальному порядку отримати свідоцтво про право на спадщину за заповітом.

Позивач в судове засідання не зявився, надав суду заяву, згідно якої просив справу розглядати без його участі, на задоволенні позовних вимог наполягає.

Сільський голова с. Березняки Смілянського району Черкаської області в судове засідання не зявився, в наданій суду заяві позов визнав та просив справу розглядати без його участі.

У відповідності до ч.2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснюється.

Оскільки розгляд справи відбувався за відсутності учасників процесу фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснювалося.

Суд вивчивши матеріали справи, надані сторонами докази, дослідивши їх всебічно, повно, безпосередньо та об'єктивно, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв'язок у сукупності, з'ясувавши усі обставини справи вважає позовну заяву ОСОБА_1 обґрунтованою та такою, що підлягає до задоволення, виходячи із наступного.

Статтею 76 ЦПК України визначено, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору (ч. 1 ст. 95 ЦПК України).

Відповідно до вимог ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

За правилами ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, обєктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний звязок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

17 грудня 2017 року померла ОСОБА_2, що підтверджується свідоцтвом про смерть, серії І-СР № 316649, яке видане 18 грудня 2017 року виконавчим комітетом Березняківською сільською радою Смілянського району Черкаської області (а.с.6).

01 грудня 2016 року ОСОБА_2 склала заповіт в якому все своє майно заповів, де б воно не було і з чого б воно не складалося заповіла своєму внуку ОСОБА_1І.(а.с. 9).

Згідно свідоцтва про народження № 1968744 виданого 31 серпня 1964 року с. Шевченково Звенигородського району Черкаської області вбачається, що ОСОБА_3 є матірю ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 8).

Із свідоцтва про народження серії СР № 048607 виданого 01 березня 1999 року вбачається, що ОСОБА_4 є батьком ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 8).

Рішенням Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 19 березня 2014 року за ОСОБА_2 визнано право власності на будинковолодіння № 56 по вул. Кірова в с. Березняки Смілянського району Черкаської області, земельну ділянку площею 0,6000 га яка розташована по вул. Кірова, 56 в с. Березняки Смілянського району Черкаської області для ведення особистого підсобного господарства та земельну ділянку площею 3,8702 га, яка розташована в адміністративних межах Березняківської сільської ради Смілянського району Черкаської області для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, після померлого 27 травня 2013 року ОСОБА_5 (а.с. 7).

З копії спадкової справи приватного нотаріуса Смілянського міського нотаріального округу № 1636/02-14 від 09 серпня 2018 року вбачається, що після смерті 17 грудня 2017 року ОСОБА_2 з заявою про прийняття спадщини за заповітом звернувся ОСОБА_1

Статтею 1218 ЦК України визначено до складу спадщини входять усі права та обовязки що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно із ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Як передбачено ч. 1 ст. 1233 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

В ч. 1 ст. 1235 ЦК України зазначено, що заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин.

Згідно з ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Стаття 1270 ЦК України визначено для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Статтею 1225 ЦК України право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення. До спадкоємців житлового будинку, інших будівель та споруд переходить право власності або право користування земельною ділянкою, на якій вони розміщені. До спадкоємців житлового будинку, інших будівель та споруд переходить право власності або право користування земельною ділянкою, яка необхідна для їх обслуговування, якщо інший її розмір не визначений заповітом.

Згідно з ч. 4 ст. 334 ЦК України права на нерухоме майно, які підлягають державній реєстрації, виникають з дня такої реєстрації відповідно до закону.

Відповідно до ст. 3 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» від 01 липня 2004 року №1952-ІV, право власності на нерухомість підлягає обов'язковій державній реєстрації та виникає з моменту такої реєстрації. Будь-які правочини щодо нерухомого майна, в тому числі видача свідоцтва про право на спадщину, вчиняються, якщо право власності на таке майно зареєстровано згідно з вимогами цього Закону.

Відповідно до ч. 4 ст. 3 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» від 01 липня 2004 року №1952-ІV права на нерухоме майно, що виникли до набрання чинності цим Законом, визнаються дійсними у разі відсутності їх державної реєстрації, передбаченої цим Законом, за таких умов: якщо реєстрація прав була проведена відповідно до законодавства, що діяло на момент їх виникнення або якщо на момент виникнення прав діяло законодавство, що не передбачало обов'язкової реєстрації таких прав.

Зазначені нормативні акти передбачали державну реєстрацію будівель, споруд, державну реєстрацію права власності на нерухоме майно, проте виникнення права власності на будинки, споруди не залежало від державної реєстрації до часу набрання чинності ЦК та Законом України від 01 липня 2004 року «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень».

Відповідно до ч.1 ст.182 ЦК України право власності та інші речові права на нерухомі речі, обтяження цих прав, виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації.

Згідно ст. 186 ЦК України річ, призначена для обслуговування іншої (головної) речі і пов'язана з нею спільним призначенням, є її приналежністю.

Приналежність слідує за головною річчю, якщо інше не встановлено договором або законом.

Ст. 187 ЦК України складовою частиною речі є все те, що не може бути відокремлене від речі без її пошкодження або істотного знецінення.

При переході права на річ її складові частини не підлягають відокремленню.

На підставі п. 4.14 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року №296/5, видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів.

Відповідно до листа «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 16 травня 2013 року №24-753/0/4-13 право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності (ст. 392 ЦК).

Відсутність правовстановлюючих документів на спадкове майно позбавляє права спадкодавця оформити спадщину у нотаріуса після смерті ОСОБА_2, відтак його звернення до суду з даним позовом є правомірним та обґрунтованим.

Статтею 392 ЦК України визначено, власник майна може предявити позов про визнання його права власності якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Відповідно до ст.82 ЦПК України, обставини, визнані сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі, не підлягають доказуванню.

З матеріалів справи вбачається, що відповідач визнав позов та не заперечує проти його задоволення, за таких обставин суд вважає, його таким, що ґрунтується на вимогах закону, відтак підлягає до задоволення, а невизнане право позивача захисту в судовому порядку, шляхом визнання права власності на спадкове майно, а саме на будинковолодіння та земельні ділянки.

Враховуючи визнання позову відповідачем та норми ч.3 ст.200 ЦПК України, згідно якої за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем, суд знаходить можливим розглянути справу по суті та ухвалює рішення по справі на підставі наявних у справі доказів, оскільки визнання позову відповідачем не порушує прав третіх осіб.

На підставі вищевикладеного та керуючись, ст.ст. 15, 16, 82, 181, 182,186,187, 200, 392,1216,1217, 1218, 1223, 1268, 1269, 1270 ЦК України, керуючись ст.ст. 1, 2, 76, 81, 82, 89, 200, 247, 259, 263-265, 273 ЦПК України, ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» від 01 липня 2004 року №1952-ІV, Порядком вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року №296/5, листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16 травня 2013 року №24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних прав про спадкування», Тимчасовим положенням про порядок реєстрації прав власності на нерухоме майно, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 07 лютого 2002 року №7/5, ст.125 ЗК України, -

вирішив:

Позовну заяву задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за заповітом на будинковолодіння № 56 по вул. Кірова в с. Березняки Смілянського району Черкаської області, а саме зазначені в технічному паспорті: літери А-1 - житловий будинок (загальна площа 82,6 кв.м., житлова площа 55,2 кв.м.); Б,б літня кухня, В- сарай-гараж, Г, Д погріб, Е, Ж сараї, № 1-2 огорожа, після смерті ОСОБА_2, яка померла 17 грудня 2017 року.

Визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за заповітом на земельну ділянку площею 0,6000 га яка розташована по вул. Кірова, 56 в с. Березняки Смілянського району Черкаської області для ведення особистого підсобного господарства, згідно державного акту на право приватної власності на землю серії І-ЧР № 015309 виданого Березняківською сільською радою Смілянського району Черкаської області 11 червня 2011 року, після смерті ОСОБА_2, яка померла 17 грудня 2017 року.

Визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за заповітом земельну ділянку площею 3,8702 га, яка розташована в адміністративних межах Березняківської сільської ради Смілянського району Черкаської області для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, згідно державного акту на право приватної власності на землю серії ЧР № 13-02-481 виданого Березняківською сільскою радаю Смілянського району Черкаської області 20 жовтня 1999 року, після смерті ОСОБА_2, яка померла 17 грудня 2017 року.

Рішення може бути оскаржене в 30-денний строк з дня його отримання шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до апеляційного суду Черкаської області.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку на його оскарження, а в разі оскарження після розгляду справи апеляційним судом, якщо рішення не буде скасовано.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи через Смілянський міськрайонний суд Черкаської області.

Сторони у справі :

Позивач: ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, зареєстрований та житель ІНФОРМАЦІЯ_3, РНОКПП НОМЕР_1.

Відповідач: Березняківська сільська рада Смілянського району Черкаської області, місцезнаходження: вул. Химичів, 1 А, с. Березняки Смілянського району Черкаської області.

Головуючий О.П.Опалинська