Справа № 438/1130/18
Провадження № 2/438/428/2018
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

"07" вересня 2018 р. суддя Бориславського міського суду Львівської області Слиш А.Т. вивчивши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про звільнення від сплати заборгованості за аліментами,-

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про звільнення від сплати заборгованості за аліментами.

Згідно з частиною 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У тексті позовної заяви наявне клопотання позивача, в якому просить звільнити його від сплати судового збору, або відстрочити сплату судового збору до ухвалення судового рішення у справі, оскільки його дохід за 2018 рік складає 655,75 грн і розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача.

Як вбачається з копії довідки управління праці та соціального населення від 15 серпня 2018 року, наданої позивачем, ОСОБА_1 отримав державну соціальну допомогу інваліда 3 групи, з лютого 2018 року по липень 2018 року, яка складає 655,75 грн. тобто за 6 міс.

Відповідно до вимог п.1 ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, якщо зокрема, розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Відповідно до ч. 1 та ч.3 ст. 136 ЦПК України суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, повязаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати враховуючи майновий стан сторони.

Зміст цих статтей передбачає право суду, а не обовязок, на свій розсуд відстрочити, розстрочити, зменшити або звільнити від сплати судового збору.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що єдиною підставою для звільнення, розстрочки, відстрочки від сплати судового збору є незадовільний майновий стан сторони, тобто фізичної особи. Обґрунтування повязаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, покладається на цю особу.

З урахуванням вищезазначеного, сплата судового збору фізичною особою за подання позовних заяв до суду є її обовязком, а тому зловживання правом на звільнення, відстрочку чи розстрочку від його сплати є недопустимим.

В пункті 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» вказано, що клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПКповинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Враховуючи те, що позивачем не надано суду докази того, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного її доходу за попередній календарний рік, оскільки довідка надана позивачем, не є за попередній 2017 рік, і суд не має повноважень перевіряти майновий стан особи, яка подала позовну заяву, тому в задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору та відстрочити сплату судового збору до ухвалення судового рішення у справі слід відмовити.

Враховуючи наведене, поданий позов підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст.177 ЦПК України.

Згідно з п.п. 1 п. 1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру слід сплатити судовий збір в розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З 01 січня 2018 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб складає 1762,00 гривні. Тобто за подання позовної заяви позивач повинен був сплатити судовий збір в розмірі 704 гривні 80 копійок.

За таких умов вважаю за необхідне залишити позовну заяву без руху та запропонувати позивачу сплатити судовий збір в розмірі 704,80 грн. та надати оригінал документу, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно ч.1ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.175,177 ЦПК України, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч.2ст.185 ЦПК Українив ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Таким чином, позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу час для усунення вищенаведених недоліків.

Керуючись ст.ст.175,177,185,260,353 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору та відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі -відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про звільнення від сплати заборгованості за аліментами - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені в ухвалі недоліки позовної заяви протягом пяти днів з дня отримання позивачем копії даної ухвали.

Розяснити позивачеві, що у випадку неусунення зазначених в ухвалі недоліків, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Слиш А.Т.