Ухвала

Іменем України

03 вересня 2018 року

м. Київ

справа №264/3237/15-ц

провадження №61-38519ск18

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Луспеника Д. Д. (суддя-доповідач), Гулька Б. І., Черняк Ю. В. розглянув клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення та касаційну скаргу кредитної спілки «МДН» на ухвалу Апеляційного суду Донецької області від 16 травня 2018 року у справі за позовом ОСОБА_4 до кредитної спілки «МДН» про захист прав споживачів, стягнення суми,

ВСТАНОВИВ:

У травні 2015 року ОСОБА_4 звернулася суду з позовом до кредитної спілки «МДН» (далі - КС «МДН») про захист прав споживачів, в якому просила стягнути з відповідача заборгованість за депозитними договорами: №41/13 від 18 березня 2013 року у розмірі 25 000 грн; №50/13 від 29 квітня 2013 року у розмірі 49 000 грн; №76/13 від 11 червня 2013 року у розмірі - 20 000 грн; №109/13 від 10 вересня 2013 року у розмірі - 51 000 грн; №110/13 від 11 вересня 2013 року у розмірі - 53 000 грн та проценти у розмірі - 250 360, 41 грн.

Учасниками справи було надано спільну заяву про затвердження мирової угоди та закриття провадження у справі.

Ухвалою Іллічівського районного суду м. Маріуполя Донецької області від 13 липня 2015 року затверджено мирову угоду укладену між ОСОБА_4 та КС «МДН», відповідно якої у рахунок погашення заборгованості за вказаними депозитними договорами КС «МДН» визнала за ОСОБА_4 право власності на нежиле приміщення, розташоване на першому поверсі п'ятиповерхового житлового будинку загальною площею - 77,6 кв.м, яке належить кредитній спілці на праві власності згідно договору купівлі-продажу від 23 квітня 2004 року, приватизоване шляхом «викупу», розташованого по АДРЕСА_1.

ОСОБА_4 відмовилася від своїх вимог щодо індексації суми заборгованості, зобов'язалася відшкодувати судовий збір у розмірі 50% та надала можливість кредитній спілці «МДН» перебувати на умовах оренди у вказаному нежилому приміщенні протягом року з моменту перереєстрації приміщення на її ім'я з оплатою 500 грн орендної плати щомісячно, та із оплатою комунальних послуг.

Провадження у вказаній справі закрито.

Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

Додатковою ухвалою Іллічівського районного суду м. Маріуполя Донецької області від 14 вересня 2015 року доповнено ухвалу Іллічівського районного суду м. Маріуполя Донецької області від 13 липня 2015 року та викладено наступним чином, а саме у мотивувальній та резолютивній частинах після слів: «визнати за ОСОБА_4 право власності на вбудоване нежиле приміщення в літ.А-5, прим.60 (кімн.1-8, ХІІІ, ХІV), загальною площею 77,6 кв.м.» доповнено словами «яка складає 2/100 часток будинку».

Не погодившись з указаними судовими рішеннями, Спостережна рада КС «МДН» в особі її голови ОСОБА_5 подала апеляційну скаргу.

Під час судового засідання представник позивача ОСОБА_4 - ОСОБА_6 заявила клопотання про закриття апеляційного провадження у справі з тих підстав, що апеляційна скарга підписана особою без достатніх повноважень та подана неуповноваженою особою.

Ухвалою Апеляційного суду Донецької області від 16 травня 2018 року клопотання представника ОСОБА_4 - ОСОБА_6 про закриття апеляційного провадженнязадоволено. Закрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Спостережної ради КС «МДН» ОСОБА_5 на ухвалу Іллічівського районного суду м. Маріуполя Донецької області від 13 липня 2015 року та додаткову ухвалу Іллічівського районного суду м. Маріуполя Донецької області від 14 вересня 2015 року.

У липні 2018 року до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга КС «МДН» на ухвалу Іллічівського районного суду м. Маріуполя Донецької області від 13 липня 2015 року, додаткову ухвалу Іллічівського районного суду м. Маріуполя Донецької області від 14 вересня 2015 року та ухвалу Апеляційного суду Донецької області від 16 травня 2018 року.

Ухвалою судді Касаційного цивільного судуу складі Верховного Суду

від 12 липня 2018 року у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою КС «МДН»в частині оскарження ухвали Іллічівського районного суду м. Маріуполя Донецької області від 13 липня 2015 року та додаткової ухвали Іллічівського районного суду м. Маріуполя Донецької області від 14 вересня 2015 рокувідмовлено, оскільки в силу пункту 2 частини першої статті 389, статті 394 ЦПК України такі судові рішення не підлягають касаційному оскарженню.

Касаційну скаргу КС «МДН» на ухвалу Апеляційного суду Донецької області від 16 травня 2018 року залишено без руху з наданням строку для усунення недоліків, а саме запропоновано: надати клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення, сплатити судовий збір за подання касаційної скарги та надати оригінал документа, що підтверджує сплату судового збору. Зазначено строк виконання ухвали, а також попереджено про наслідки її невиконання.

У наданий суддею Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду строк заявник направив матеріали на усунення недоліків, зазначених в ухвалі Касаційного цивільного судуу складі Верховного Суду від 12 липня 2018 року.

У заяві КС «МДН» просить поновити строк на касаційне оскарження судового рішення з посиланням на те, що строк пропущено з поважних причин, оскільки ухвалу апеляційного суду від 16 травня 2018 року отримано 17 травня 2018 року, для підтвердження чого надає докази.

Згідно з частинами першою та другою статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Зважаючи на те, що строк на касаційне оскарження заявником пропущено з поважних причин, колегія суддів вважає за можливим його поновити.

У касаційній скарзі КС «МДН», посилаючись на порушення апеляційним судом норм процесуального права, просить оскаржуване судове рішення скасувати, справу передати для продовження розгляду до суду апеляційної інстанції.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Перевіривши доводи касаційної скарги, у відкритті касаційного провадження у справі слід відмовити з таких підстав.

Відповідно до вимог частини другої статті 389 ЦПК України підставами для касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Із оскаржуваного судового рішення, доданих до скарги матеріалів убачається, що касаційна скарга є необґрунтованою, а наведені в ній доводи не дають підстав для висновків щодо незаконності судового рішення.

Відповідно до положень частини четвертої статті 16 Закону України «Про кредитні спілки» голова правління кредитної спілки: без доручення представляє інтереси кредитної спілки та діє від її імені; представляє кредитну спілку в її відносинах з державою, іншими юридичними та фізичними особами; укладає договори та інші угоди від імені кредитної спілки, підписує доручення на провадження дій від імені кредитної спілки; розпоряджається майном кредитної спілки в порядку та у межах, визначених статутом кредитної спілки; готує подання спостережній раді на призначення та звільнення членів правління кредитної спілки, призначає на посади та звільняє з посад працівників кредитної спілки, застосовує до них заходи заохочення та стягнення відповідно до законодавства, вживає заходів щодо підготовки та підвищення кваліфікації працівників кредитної спілки; вирішує інші питання діяльності кредитної спілки відповідно до цього Закону та статуту кредитної спілки. Голова правління кредитної спілки несе персональну відповідальність за виконання покладених на правління завдань.

Згідно з вимогами частини другої та четвертої статті 15 Закону України «Про кредитні спілки» до компетенції спостережноїради кредитної спілки належить: затвердження положень про порядок надання послуг, передбачених цим Законом та статутом кредитної спілки, членам кредитної спілки; встановлення видів кредитів, що надаються кредитною спілкою; вирішення питань про прийняття нових членів до кредитної спілки та припинення членства у кредитній спілці; затвердження у випадках, передбачених статутом кредитної спілки, рішень кредитного комітету про надання кредиту; визначення порядку прийняття рішень про придбання та продаж майна кредитної спілки, використання тимчасово вільних коштів; затвердження кошторису та штатного розпису кредитної спілки; затвердження положення про структурні підрозділи кредитної спілки; призначення голови та членів правління, а також членів кредитного комітету; визначення кваліфікаційних вимог до членів кредитного комітету, працівників кредитної спілки та залучених на договірних умовах експертів згідно з нормативно-правовими актами Уповноваженого органу та статутом спілки; прийняття рішення про вступ кредитної спілки до асоціації кредитних спілок та/або об'єднаної кредитної спілки і вихід з таких асоціацій та/або об'єднаної кредитної спілки, якщо ці питання статутом кредитної спілки не віднесені до виключної компетенції загальних зборів членів кредитної спілки. Організаційною формою роботи спостережної ради є засідання, що скликаються не рідше одного разу на квартал. Позачергові засідання можуть скликатися за наполяганням половини членів спостережної ради, а також за зверненням правління кредитної спілки. Спостережна рада правомочна приймати рішення, якщо на її засіданні присутні більш як половина її членів. Рішення спостережної ради вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало не менш як половина членів спостережної ради, які беруть участь у засіданні. Рішення спостережної ради кредитної спілки оформляється протоколом, який підписується головою спостережної ради. Протоколи є обов'язковими для зберігання відповідно до законодавства України.

Отже, лише голова правління кредитної спілки має право представляти інтереси КС «МДН» без доручення і діяти від її імені у відносинах з державою, іншими юридичними, фізичними особами та в суді.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 362 ЦПК України, суд апеляційної інстанції закриває апеляційне провадження, якщо після відкриття апеляційного провадження виявилося, що апеляційну скаргу не підписано, подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, або підписано особою, яка не має права її підписувати.

Апеляційний суд, закриваючи провадження у справі, правильно застосувавши положення пункту 2 частини першої статті 362 ЦПК України, вірно виходив із того, що апеляційна скарга подана до суду Спостережною радою КС «МДН» без доручення голови правління, який би засвідчив правомочність вказаної дії. Крім того, скарга підписана головою Спостережної ради - ОСОБА_5, який на час підписання скарги та її подання до суду, вже не обіймав указану посаду, а тому подано неуповноваженою особою.

Посилання касаційної скарги на те, що всі члени кредитної сплки мають рівні права на майно взагалі немає жодного відношення до встановленого процесуальним законом порядку подання апеляційної скарги, норми якого є імперативними.

Інші доводи касаційної скарги стосуються незгоди із затвердженою рішенням суду мирової угоди, яка не є предметом касаційного розгляду і не позбавляє заявника оскаржити таке судове рішення, але на законних підставах і у встановленому законом порядку.

Відповідно до пункту 5 частини другої статті 394 ЦПК України у відкритті касаційного провадження у справі належить відмовити, якщо суд в порядку, передбаченому частинами четвертою, п'ятою цієї статті, дійшов висновку, що касаційна скарга є необґрунтованою.

Згідно з пунктом 2 частини четвертої статті 394 ЦПК України у випадку оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосовування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Зі змісту касаційної скарги, оскаржуваного судового рішення та доданих до касаційної скарги матеріалів убачається, що касаційна скарга, подана на ухвалу апеляційного суду, є необґрунтованою. Правильне застосовування норми статті 362України є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо застосування чи тлумачення.

Згідно з частиною п'ятою статті 394 ЦПК України, у разі якщо суддя-доповідач дійде висновку, що подана касаційна скарга є необґрунтованою, вирішення питання про відкриття провадження здійснюється постійною колегією суддів, до складу якої входить суддя-доповідач. Якщо жоден суддя із складу колегії не дійде висновку про необхідність відкриття касаційного провадження через необґрунтованість скарги, колегія суддів постановляє ухвалу про відмову у відкритті касаційного провадження.

Керуючись статтею 390 ЦПК України, пунктом 5 частини другої, частинами четвертою, п'ятою та шостою статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Клопотання кредитної спілки «МДН» про поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення задовольнити.

Поновити кредитній спілці «МДН» строк на касаційне оскарження ухвали Апеляційного суду Донецької області від 16 травня 2018 року.

У відкритті касаційного провадження у справі за позовом ОСОБА_4 до кредитної спілки «МДН» про захист прав споживачів, стягнення суми, за касаційною скаргою кредитної спілки «МДН» на ухвалу Апеляційного суду Донецької області від 16 травня 2018 року відмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді Д. Д. Луспеник

Б. І. Гулько

Ю.В.Черняк