АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 вересня 2018 року Апеляційний суд міста Києва в складі:

суддя-доповідач ОніщукМ.І.,

судді Українець Л.Д., Шебуєва В.А.,

секретар Горбачова І.В.,

за участю:

позивачів ОСОБА_3, ОСОБА_4,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві апеляційну скаргу ОСОБА_3, до якої приєднався ОСОБА_4, на ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 03 липня 2018 року про залишення позову без розгляду по цивільній справі за позовом ОСОБА_3, ОСОБА_4 до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Щербак Тетяни Володимирівни про визнання дій незаконними та відшкодування моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 03.07.2018 позов в частині позовних вимог ОСОБА_4 залишено без розгляду (Т.2, а.с.162).

В апеляційній скарзі позивач ОСОБА_3 просить ухвалу скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду. Вказує, що ухвала постановлена з порушенням норм процесуального права, оскільки ОСОБА_4 була зроблена усна заява, в той час як процесуальній закон передбачає подання лише письмової заяви. Крім того, вказує, що судом було розпочато розгляд справи по суті, а відтак на цій стадії суд був позбавлений процесуальної можливості для залишення позову без розгляду (Т.2, а.с.172-175).

Ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 13.08.2018 поновлено строк на апеляційне оскарження, відкрито апеляційне провадження та надано учасникам справи строк для подання відзиву (Т.2, а.с.183,184).

У визначений судом строк відзивів не подано.

Ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 27.08.2018 призначено справу до апеляційного розгляду на 12.09.2018 (а.с. 137).

07.09.2018 до суду апеляційної інстанції надійшла заява ОСОБА_4 про приєднання до апеляційної скарги поданої ОСОБА_3, яка в силу вимог статті 363 ЦПК України, прийнята до розгляду.

В судовому засіданні позивачі підтримала апеляційну скаргу з викладених в ній підстав та просили її задовольнити.

Інші учасники справи в судове засідання не з'явилися, про день, час і місце розгляду справи повідомлені належним чином, про причини неявки суд не повідомили, а тому судом апеляційної інстанції визнано за можливе розглянути справу за відсутності учасників справи, які не з'явились, оскільки їх неявка не перешкоджає розгляду апеляційної скарги на ухвалу про залишення позову без розгляду.

Заслухавши доповідь судді, вислухавши пояснення позивачів, вивчивши та дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали в межах доводів апеляційної скарги, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Залишаючи позов без розгляду суд першої інстанції виходив з того, що позивач ОСОБА_4, користуючись правом наданим процесуальним законом, звернувся до суду з усною заявою про залишення своїх позовних вимог без розгляду, що не суперечить закону.

Суд апеляційної інстанції не може погодитись з постановленою судом ухвалою, з огляду на наступне.

З матеріалів справи вбачається, що у липні 2017 року ОСОБА_3 та ОСОБА_4 звернулися до суду з позовом до приватного нотаріуса КМНО Щербак Т.В. про визнання незаконними дій нотаріуса щодо посвідчення договору-купівлі продажу та стягнення на їх користь моральної шкоди в розмірі 109 000 грн. (Т.1, а.с.5-16).

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 28.07.2017 відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду на 06.10.2017 (Т.1, а.с.57).

06.10.2017 розгляд справи відкладено на 22.11.2017 у зв'язку з неявкою відповідача (Т.1, а.с.182,183).

22.11.2017 розгляд справи відкладено на 05.02.2018 у зв'язку з неявкою позивача ОСОБА_4 (Т.1, а.с.235,236).

05.02.2018 у зв'язку із змінами процесуального законодавства судом було проведено підготовче засідання за участю сторін, за наслідками якого постановлено ухвалу, якою відповідачу визначено строк для подання відзиву на позов, а позивачам строк для подання відповіді на відзив та призначено справу до судового розгляду на 16.03.2018 та на 29.03.2018 (Т.1, а.с. 248-250).

16.03.2018 розгляд справи не відбувся у зв'язку з перебуванням судді у відпустці (Т.2, а.с. 22).

29.03.2018 в судовому засіданні оголошено перерву на 16.05.2018 за клопотанням позивача ОСОБА_3 (Т.2, а.с.60,61,68,69).

14.05.2018 позивачами ОСОБА_3 та ОСОБА_4 подано до суду нову редакцію позовної заяви, в прохальній частині якої заявлені вимоги про визнання незаконними дій нотаріуса щодо посвідчення договору-купівлі продажу та стягнення на користь позивача ОСОБА_3 моральної шкоди в розмірі 109 000 грн. (Т.2, а.с.76-87).

16.05.2018 у судовому засіданні було оголошено перерву до 03.07.2018 та надано позивачам час для уточнення позовних вимог (Т.2, а.с.113,114).

В судовому засіданні 03.07.2018 позивач ОСОБА_4 усно повідомив суд про те, що він відмовляється від стягнення коштів на користь позивача ОСОБА_3 На запитання суду про те чи хоче він залишити свої вимоги без розгляду, ОСОБА_4 знову зазначив, що залишає вимогу про стягнення на користь ОСОБА_3 (Т.2, а.с.160-161).

Оскаржуваною ухвалою позовну заяву в частині вимог ОСОБА_4 залишено без розгляду (Т.2, а.с.162).

15.12.2017 набрав чинності новий Цивільний процесуальний кодекс України.

Згідно пункту 9 Розділу XIII Перехідні положення ЦПК України, справи у судах першої та апеляційної інстанції, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Частиною 1 статті 50 ЦПК України визначено, що позов може бути пред'явлений спільно кількома позивачами або до кількох відповідачів. Кожен із позивачів або відповідачів щодо другої сторони діє в цивільному процесі самостійно.

У відповідності до частин 1,2 статті 182 ЦПК України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі.

Пунктом 5 частини 1 статті 257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Частиною 3 статті 217 ЦПК України визначено, що з оголошенням головуючим судового засідання відкритим розпочинається розгляд справи по суті.

Згідно із частинами 1, 5 статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності. Суд, зберігаючи об'єктивність і неупередженість, роз'яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні права та обов'язки, наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій та сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

З наведеного вбачається, що позивач мав процесуальне право усно звернутися до суду з заявою про залишення позову без розгляду, однак, зі змісту зробленої ним у судовому засіданні заяви не можливо було однозначно встановити, що позивач саме має на меті залишити свої позовні вимоги в частині стягнення моральної шкоди без розгляду, а відтак суду слід було уточнити зміст заяви, роз'яснити процесуальні наслідки такої заяви, та, за необхідності запропонувати викласти її письмово з метою однозначного усвідомлення її змісту.

При цьому, також слід наголосити, що позивачами заявлено вимоги про визнання незаконними дій нотаріуса та відшкодування моральної шкоди, однак зі змісту усної заяви позивача не вбачається, що він не підтримує заявлену ним вимогу про визнання незаконними дій, а тому залишення без розгляду позову і в цій частині також є передчасним.

Крім цього, суд першої інстанції постановляючи ухвалу про залишення позову без розгляду не врахував положення нового процесуального закону, за якими розгляд справи по суті починається з оголошенням головуючим судового засідання відкритим, а заява про залишення позову без розгляду може бути подана лише до початку розгляду справи по суті.

Підсумовуючи викладене та ураховуючи завдання та основні засади цивільного судочинства, суд апеляційної інстанції вважає постановлену судом ухвалу передчасною і помилковою, а отже вона підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Згідно із п. 6 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 268, 367, 368, 371, 374, 379, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3, до якої приєднався ОСОБА_4 - задовольнити.

Ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 03 липня 2018 року про залишення позову без розгляду по цивільній справі за позовом ОСОБА_3, ОСОБА_4 до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Щербак Тетяни Володимирівни про визнання дій незаконними та відшкодування моральної шкоди - скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Повний текст постанови складений 13 вересня 2018 року.

Суддя-доповідач М.І. Оніщук

Судді Л.Д. Українець

В.А.Шебуєва