Справа пр. №2-зз/756/48/18
У Х В А Л А

11 вересня 2018 року Оболонський районний суд міста Києва у складі:

головуючого - судді Андрейчука Т.В.,

за участю секретаря судового засідання - Приходько І.А.,

учасники справи:

заявник - ОСОБА_1,

представник заявника - адвокат ОСОБА_2

представник відповідача - адвокат ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в м. Києві клопотання ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою судді Оболонського районного суду м. Києва від 23 березня 2018 року в цивільній справі №756/12718/17, -

в с т а н о в и в:

Заявник ОСОБА_1 звернулася до суду з клопотанням про скасування заходів забезпечення позову.

Свої вимоги заявник обґрунтовувала тим, що ухвалою судді Оболонського районного суду м. Києва від 23 березня 2018 року задоволено заяву позивача за зустрічним позовом ОСОБА_4 та накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1, що належить на праві власності ОСОБА_1

Як зазначила заявник указане нерухоме майно придбане нею виключно за особисті кошти, а тому є об'єктом її особистої власності.

Крім цього, ОСОБА_1 стверджувала, що, постановляючи ухвалу про забезпечення позову, суддя не пересвідчився, чи невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, не оцінив співмірність вжитих заходів забезпечення з заявленими позовними вимогами.

З цих підстав заявник просила суд скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою судді Оболонського районного суду м. Києва від 23 березня 2018 року.

У судовому засіданні заявник та її представник підтримали вимоги, викладені в клопотанні про скасування заходів забезпечення позову. ОСОБА_1 додатково пояснила, що суддя не міг вжити заходи забезпечення позову до постановлення ухвали про прийняття зустрічної позовної заяви ОСОБА_4 для спільного розгляду з первісним позовом ОСОБА_1

Представник ОСОБА_4 у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував, стверджував, що скасування заходів забезпечення позову є передчасним, позаяк розгляд справи про поділ майна подружжя триває.

Заслухавши пояснення осіб, які брали участь у судовому засіданні, дослідивши матеріали справи, суд приходить до такого висновку.

За приписами ч. 1, ч. 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених ст. 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред'явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Позов може бути забезпечено шляхом накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб (п. 1 ч. 1 ст. 150 ЦПК України).

22 березня 2018 року ОСОБА_4 звернувся до суду з зустрічним позовом до ОСОБА_1, предметом якого є поділ спільного майна подружжя, а саме - квартири АДРЕСА_1. Заява про забезпечення позову шляхом накладення арешту на вказаний об'єкт нерухомості була подана ОСОБА_4 разом з зустрічною позовною заявою.

Ухвалою судді Оболонського районного суду м. Києва від 23 березня 2018 року у справі №756/12718/17 вжито заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1, що належить на праві власності ОСОБА_1 (а. с. 49-50).

Постановлюючи згадану ухвалу, суддя виходив з того, що невжиття заходів забезпечення позову унеможливить виконання можливого рішення у справі щодо задоволення зустрічного позову ОСОБА_4

За положеннями ч. 1 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Згідно з роз'ясненнями, викладеними в п. 9 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року №9 "Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову", заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

З огляду на те, що на сьогодні право власності на спірну квартиру зареєстроване за ОСОБА_1, остання може вчинити дії щодо відчуження зазначеного майна на користь третіх осіб, що може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача за зустрічним позовом ОСОБА_4

Таким чином, потреба у забезпеченні позову шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 не відпала.

Крім цього, суд звертає увагу, що чинний цивільно-процесуальний закон не виключає можливості забезпечення позову за заявою, поданою одночасно з пред'явленням зустрічної позовної заяви, до постановлення ухвали про прийняття зустрічної позовної заяви для спільного розгляду з первісним позовом.

На час розгляду клопотання ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову судом не постановлено ухвали про відмову у прийнятті зустрічного позову, відмову у відкритті провадження чи повернення зустрічної позовної заяви, що б слугувало підставою для скасування заходів забезпечення позову, вжитих з метою забезпечення виконання можливого рішення у справі про задоволення зустрічного позову.

Ураховуючи вищевикладене, суд вважає, що підстави для скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою судді Оболонського районного суду м. Києва від 23 березня 2018 року у справі №756/12718/17, відсутні.

Керуючись ст. 158 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

у х в а л и в:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою судді Оболонського районного суду м. Києва від 23 березня 2018 року в цивільній справі №756/12718/17 - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Т.В. Андрейчук