Справа № 386/824/17
Провадження № 2/386/34/18
УХВАЛА

про застосування заходу процесуального примусу

12 вересня 2018 року смт. Голованівськ

Голованівський районний суд Кіровоградської області

В складі головуючого судді Гарбуз О. С.

з участю: секретаря судового засідання Фенюшиної Ю.Ю.,

прокурора Пацалюк М.А.,

розглянувши клопотання прокурора про застосування заходу процесуального примусу та заяву відповідача про відвід головуючого судді по цивільній справі за позовною заявою заступника керівника Новоукраїнської місцевої прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_1 в інтересах держави в особі Грузької сільської ради Голованівського району Кіровоградської області до ОСОБА_2, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору приватний нотаріус Кропивницького міського нотаріального округу ОСОБА_3 та Голованівська селищна рада Кіровоградської області, про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, скасування запису про державну реєстрацію права власності, витребування земельної ділянки з незаконного володіння та повернення її на користь Грузької сільської ради Голованівського району Кіровоградської області,

встановив:

Заступник керівника Новоукраїнської місцевої прокуратури ОСОБА_1 звернувся до суду з вищезазначеним позовом.

Відповідач 11.09.2018 року подала до суду заяву про відвід головуючого по даній справі судді Гарбуза О.С. з тих підстав, що 09.09.2018 року їй зателефонувала ОСОБА_4, яка повідомила, що їй від ОСОБА_5 стало відомо про існування рішення сесії Грузької сільської ради Голованівського району Кіровоградської області про надання ОСОБА_6 дозволу на розробку проекту землеустрою, щодо відведення земельної ділянки у власність за рахунок земель сільськогосподарського призначення із земель комунальної власності с. Ясне Голованівського району за кадастровим номером :52:000:0014. У зв'язку з наведеним, відповідач вказує, що зазначені обставини дають підстави вважати, що дана справа буде розглянута не об'єктивно та упереджено, що потягне за собою винесення незаконного рішення. Таким чином, вважає за необхідне заявити головуючому судді відвід, у зв'язку з обставинами, які викликають сумнів в неупередженості та його об'єктивності, а також дають підстави вважати, що він прямо або опосередковано заінтересований у результаті розгляду справи. Просить поновити строк подачі заяви про відвід судді, у зв'язку з тим, що про такі події їй стало відомо лише 09.09.2018 року.

В судовому засіданні, під час розгляду клопотання відповідача про відвід головуючого судді, прокурор заявила клопотання про застосування заходу процесуального примусу у вигляді штрафу відносно відповідача, яка двічі вже заявляла відводи головуючому судді, які визнані судом безпідставними, а також втретє заявляє безпідставний відвід головуючому судді. Вважає, що такі дії відповідача є зловживанням процесуальними правами та направленні на затягування і перешкоджання розгляду справи.

В судове засідання відповідач не з'явилась, про дату, час та місце судового засідання повідомлена своєчасно та належним чином.

Розглянувши клопотання відповідача про відвід головуючого судді, суд приходить до висновку про залишення його без розгляду; розглянувши клопотання прокурора - про його задоволення, виходячи зі слідуючого.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Згідно зі ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов'язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Однією із засад (принципів) цивільного судочинства, визначених ч. 3 ст. 2 ЦПК України, є неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Згідно із ч. 3 ст. 13 ЦПК України, учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Права та обов'язки учасників справи визначені ст. 43 ЦПК України.

Нормами частин 1, 2 ст. 44 ЦПК України визначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Відповідно до вимог п. 2 ч. 1 ст. 36 ЦПК України суддя не може брати участь в розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу) якщо є обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об'єктивності судді.

Пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини передбачає, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Хаушильд проти Данії» зазначається, що Суду потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо заявляються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході обєктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати обєктивної перевірки.

У справі «Фей проти Австрії» ЄСПЛ вказав, що неупередженість судді полягає у відсутності будь яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на обєктивну неупередженість слід визначити чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.

Вимога «безсторонності», згідно з судовою практикою Європейського суду з прав людини (рішення у справах «Білуха проти України», «Салов проти України», «Мироненко проти України», «Фельдман проти України») характеризується двома критеріями: перший полягає у намаганні визначити особисте переконання судді у конкретній справі, а другий - у з'ясуванні того, чи забезпечив суддя достатні гарантії для виключення будь-якого розумного сумніву з цього приводу у сторін.

Відповідач, як на підставу для відводу головуючого судді, посилається на те, що судді Гарбузу О.С. рішенням тридцять дев'ятої сесії сьомого скликання Грузької сільської ради Голованівського району від 09.08.2018 року за №199, надано дозвіл на розробку проекту землеустрою, щодо відведення земельної ділянки у власність за рахунок земель сільськогосподарського призначення із земель комунальної власності с. Ясне Голованівського району за кадастровим номером :52:000:0014.

Оцінивши такі підстави для відводу, суд вважає їх безпідставними, оскільки суддя Гарбуз О.С. до Грузької сільської ради із заявою про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки не звертався і такі факти відповідачем не підтверджуються жодним доказом, так як надана нею копія рішення Грузької сільської ради не завірена належним чином, а тому не має заінтересованості судді у результаті розгляду даної справи, а також обставин, що викликають сумнів в неупередженості або об'єктивності судді.

Крім того, відповідачем 07.08.2018 року уже подавалась заява про відвід головуючого судді з приводу отримання у власність земельної ділянки на території с. Ясне Голованівського району, яка ухвалою суду від 14.08.2018 року була визнана безпідставною, під час розгляду такої заяви, голова Грузької сільської ради ОСОБА_7 показав, що ОСОБА_6 не звертався до сільської ради з приводу надання у власність земельної ділянки, і такі питання в сільській раді не обговорювались.

Відповідно до ч. 5 ст. 39 ЦПК України, якщо відвід заявляється повторно з підстав, розглянутих раніше, суд, який розглядає справу, залишає таку заяву без розгляду.

Згідно з частинами 1, 2 ст. 143 ЦПК України заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов'язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства. Заходи процесуального примусу застосовуються судом шляхом постановлення ухвали.

Одним із заходів процесуального примусу частина 1 ст. 144 ЦПК України визначає штраф.

Відповідно до ч. 1 ст. 148 ЦПК України, суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках: невиконання процесуальних обов'язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу; зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству; неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин; невиконання ухвали про забезпечення позову або доказів, ненадання копії відзиву на позов, апеляційну чи касаційну скаргу, відповіді на відзив, заперечення іншому учаснику справи у встановлений судом строк; порушення заборон, встановлених частиною дев'ятою статті 203 цього Кодексу.

Ухвала про стягнення штрафу є виконавчим документом та має відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим законом. Стягувачем за таким виконавчим документом є Державна судова адміністрація України (ч. 5 ст. 148 ЦПК України).

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про те, що заява відповідача про відвід головуючого судді є безпідставною, поданою повторно з тих самих підстав, у задоволенні якої, було відмовлено.

Крім того, встановлено, що відповідачем заява про відвід подається втретє, тоді як її заява від 12.04.2018 року ухвалою суду від 20.04.2018 року була визнана безпідставною, як і визнана безпідставною ухвалою суду від 14.08.2018 року заява про відвід, яка була подана 07.08.2018 року.

До заяви про відвід головуючого судді Гарбуз О.С. відповідач подає ксерокопію рішення Грузької сільської ради, яка належним чином не завірена, хоча, як на підставу відводу, відповідач посилається на цей доказ, тобто посилається на завідомо для неї недопустимий доказ, а також на неналежний доказ, оскільки такий доказ жодним чином не стосується предмету спору в даній справі щодо земельної ділянки, що знаходиться на території Грузької сільської ради Голованівського району за кадастровим номером :52:000:0003, відносно якої вирішується спір.

Разом з тим, відповідачем не подано до суду ні заперечення, ні відзив на позов, вона не з'являється в судові засідання, тобто не бере участі у судовому процесі, не вчиняє дій на підтвердження своїх заперечень, в разі наявності таких.

У зв'язку з наведеним, суд приходить до висновку, що відповідачем втретє заявляється завідомо безпідставний відвід, що спрямоване на безпідставне затягування і перешкоджання розгляду справи, а тому такі дії відповідача судом визнаються як зловживання процесуальними правами, що суперечить завданню цивільного судочинства, а тому, відносно останньої, з метою спонукання до виконання покладених обов'язків та розгляду справи, слід застосувати захід процесуального примусу у виді штрафу в розмірі 0,3 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так як дії відповідача щодо заявлення відводу судом визнаються як зловживання процесуальними правами, а також у зв'язку з тим, що відвід заявляється з тих самих підстав, заява відповідача про відвід підлягає залишенню без розгляду.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 36, 39, 143, 144, 148, 258-260 ЦПК України, суд -

постановив:

Заяву відповідача про відвід головуючого судді по цивільній справі за позовною заявою заступника керівника Новоукраїнської місцевої прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_1 в інтересах держави в особі Грузької сільської ради Голованівського району Кіровоградської області до ОСОБА_2, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору приватний нотаріус Кропивницького міського нотаріального округу ОСОБА_3 та Голованівська селищна рада Кіровоградської області, про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, скасування запису про державну реєстрацію права власності, витребування земельної ділянки з незаконного володіння та повернення її на користь Грузької сільської ради Голованівського району Кіровоградської області - залишити без розгляду.

Клопотання прокурора про застосування заходу процесуального примусу - задовольнити.

Застосувати відносно ОСОБА_2, жительки АДРЕСА_1, РНОКПП НОМЕР_1, захід процесуального примусу у виді штрафу в розмірі 0,3 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 528 (п'ятсот двадцять вісім) грн. 60 коп. на рахунок 6007, отримувач коштів УК у Печерському районі, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38004897, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), МФО 899998, код класифікації доходів бюджету 21081100.

Роз'яснити ОСОБА_2, що у відповідності до ч. 6 ст. 148 ЦПК України, суд може скасувати постановлену ним ухвалу про стягнення штрафу, якщо особа, стосовно якої її постановлено, виправила допущене порушення та (або) надала докази поважності причин невиконання відповідних вимог суду чи своїх процесуальних обов'язків.

Враховуючи основні засади цивільного судочинства, встановлені ст. 2 ЦПК України, на підставі ст.ст. 120, 121 цього Кодексу, встановити ОСОБА_2 строк для добровільної сплати штрафу у десять днів з дня отримання копії ухвали.

Стягувач: Державна судова адміністрація України, м. Київ, вул. Липська, 18/5, Код .

Строк пред'явлення ухвали до виконання протягом 3 (трьох) місяців з дня набрання нею законної сили.

Копію ухвали направити учасникам справи.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її проголошення та може бути оскаржена лише в частині застосування заходу процесуального примусу в апеляційному порядку шляхом подачі протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Апеляційного суду Кіровоградської області апеляційної скарги. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Голованівський районний суд Кіровоградської області.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає. Відповідно до ч. 2 ст. 353 ЦПК України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Гарбуз О. С.