справа №619/631/17
провадження №2-р/619/18/18
УХВАЛА

19 жовтня 2018 року м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області
у складіголовуючого - суддіОСОБА_1

Імена (найменування) учасників справи:

позивач: ОСОБА_2;

відповідач: ОСОБА_3,

розглянув питання про розяснення судового рішення.

Суть питання, що вирішується ухвалою.

13 квітня 2017 року рішенням Дергачівського районного суду Харківської області розірвано шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_3, зареєстрований 31 жовтня 2009 року відділом реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову Харківського міського управління юстиції, актовий запис №2271.

12 жовтня 2018 року ОСОБА_2 звернулася до суду з заявою про розяснення судового рішення, а саме встановити, що після розлучення позивач не змінює прізвища і просить суд залишити прізвище ОСОБА_2.

Мотиви, з яких суд дійшов висновків, і закону, яким керувався суд.

За роз'ясненнями, які містяться в п.4 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» №11 від 21.12.2007 року, оскільки розгляд справи провадиться в межах заявлених вимог і на підставі поданих доказів, суди згідно зі ст.119 ЦПК України повинні вимагати від осіб, що подали заяву, повного викладення обставин, якими обґрунтовуються дані вимоги, й посилання па засоби їх доказування. Наприклад, у заяві про розірвання шлюбу має бути зазначено дату й місце реєстрації шлюбу, мотиви його розірвання, чи є від шлюбу неповнолітні діти, при кому з батьків вони перебувають, пропозиції щодо участі подружжя в утриманні та вихованні дітей після розірвання шлюбу, чи заявляються інші вимоги, які може бути вирішено одночасно з позовом про розірвання шлюбу. До заяви додаються: свідоцтво про реєстрацію шлюбу, копії свідоцтв про народження дітей, довідки щодо розміру заробітку та інших доходів, а також усі необхідні документи відповідно до заявлених вимог. Якщо заява не відповідає вимогам закону, слід застосовувати правила ст.121 ЦПК.

Як вбачається з матеріалів цивільної справи, ОСОБА_2 звернулася до суду з позовними вимогами про розірвання шлюбу, інших вимог позивачем заявлено не було.

Відповідно до п.11 вищевказаної постанови, у резолютивній частині рішення слід навести відомості, необхідні для реєстрації розірвання шлюбу в органах РАЦС.

Відповідно до ст.271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд розяснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про розяснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути предявлене до примусового виконання.

Пунктом 21 постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 18.12.2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» передбачено, що відповідно до статті 221 ЦПК розяснення рішення суду можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Розяснення рішення не допускається, якщо воно виконане або закінчився установлений законом строк, протягом якого рішення може бути предявлене до виконання.

При цьому суд відмічає наступне.

Згідно ч.1 ст.293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Згідно ч.8 ст.294 ЦПК України, у рішенні суду про розірвання шлюбу зазначається про вибір прізвища тим з подружжя, який змінив прізвище під час державної реєстрації шлюбу, що розривається.

Цивільна справа про розірвання шлюбу за заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу була розглянута в порядку позовного провадження, тому відсутні підстави для застосування судом ч.8 ст.294 ЦПК України, тобто положення про окреме провадження.

До того ж, відповідно до ст.113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Таким чином, зміна шлюбного прізвища на дошлюбне або залишення на шлюбне прізвище залежить виключно від волевиявлення особи яка змінила своє дошлюбне прізвище на шлюбне.

Зміна прізвища проводиться відповідно до «Порядку розгляду заяв про зміну імені прізвища, власного імені, по батькові) фізичної особи», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2007 р. №915 та «Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання», затверджених наказом Міністерства юстиції України від 12.01.2011 №96/5, зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 14.01.2011 за №55/18793.

Таким чином, питання про зміну прізвища рішенням Дергачівського районного суду Харківської області від 13 квітня 2017 року не вирішувалося.

У звязку з цим, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви про розяснення судового рішення.

Відповідно до ч.4 ст.271 ЦПК України про розяснення або відмову у розясненні судового рішення суд постановляє ухвалу, яку може бути оскаржено.

Керуючись ст.271 ЦПК України, суд

постановив:

У задоволенні заяви ОСОБА_2 про розяснення судового рішення відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Дергачівський районний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги особою, яка її оскаржує, протягом пятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручені у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Повне судове рішення складено 19 жовтня 2018 року.

Суддя Є. А. Болибок