ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/1992/18
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" червня 2018 р. Дарницький районний суд м.Києва в складі:

головуючого судді Даниленко В.В.,

за участю секретаря Пасько І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Київської міської ради, за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору - Шістнадцятої київської державної нотаріальної контори в особі Головного територіального управління юстиції у м. Києві, Житлово-будівельного кооперативу «Локомотив-7», про визнання права власності на спадкове майно,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_2 звернулася до суду з даним позовом, в якому просила визнати за нею право власності на квартиру АДРЕСА_1

Обґрунтовує позовні вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_3. помер її чоловік ОСОБА_3 Після його смерті відкрилась спадщина.

За життя ОСОБА_3 належала вище вказана квартира на підставі ордеру на житлове приміщення.

Зазначає, що у строк передбачений ЦК України, вона звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.

Однак, їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на дану квартиру, оскільки спадкоємець не може надати оформлений належним чином правовстановлюючий документ на квартиру АДРЕСА_1

Таким чином, позивач здійснила необхідні дії для прийняття спадщини після смерті чоловіка, однак реалізувати своє право на спадкове майно в установленому законом порядку в державній нотаріальній конторі не має можливості, у зв'язку з чим звернулася до суду за захистом своїх порушених прав.

Позивач ОСОБА_2 подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутність, вказавши, що позовні вимоги підтримує у повному обсязі та просить їх задовольнити.

Представник відповідача - Київської міської ради в судове засідання не з'явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином, надіслав пояснення в яких просив слухати справу у відсутність представника відповідача та прийняти рішення згідно чинного законодавства.

Представник третьої особи Житлово-будівельного кооперативу «Локомотив-7» подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність, вказавши, що позовні вимоги підтримує у повному обсязі та просить їх задовольнити.

Представник третьої особи Шістнадцятої київської державної нотаріальної контори в особі Головного територіального управління юстиції у м. Києві в судове засідання не з'явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином, надіслав пояснення в яких просив слухати справу у відсутність представника відповідача та прийняти рішення згідно чинного законодавства.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Стаття 1222 ЦК України передбачає, що спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Частиною першою та другою статті 1220 ЦК України визначено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Згідно свідоцтва про смерть, серії НОМЕР_2 виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дарницького РУЮ у м. Києві від 09.07.2014 р., ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_4 (а.с.9).

Відповідно до статті 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач ОСОБА_3 є дружиною померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_3, що підтверджується свідоцтвом про шлюб, серії НОМЕР_3 (а.с.8).

Квартира АДРЕСА_1, на підставі ордеру на житлове приміщення №059189 від 29.12.1986 року видана ОСОБА_3 на підставі рішення ЖСК «Локомотив-7» (ЖБК «Локомотив-7» (а.с.10).

Відповідно до ст.1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Позивач звернулася до 16-ї Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадкового майна, що залишилось після смерті ОСОБА_3

Отже, як вбачається з матеріалів справи ОСОБА_2 (спадкоємиця) є дружиною ОСОБА_3 (спадкодавець) і як зазначено в позові, одночасно є єдиним спадкоємцем на його спадкове майно у вигляді квартири АДРЕСА_1

Постановою державного нотаріуса 16-ї Київської державної нотаріальної контори Шапченко М.І. від 01.12.2017 року, позивачу ОСОБА_2 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, у зв'язку з тим, що спадкоємець не може надати оформлений належним чином правовстановлюючий документ на квартиру АДРЕСА_1

Згідно постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» суду слід звернути увагу на наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема, відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Згідно ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, та право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Статтею 392 ЦК України передбачено, що власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об'єкти нерухомості є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством України порядку.

Якщо за життя спадкодавець не набув права власності на нерухоме майно, то спадкоємець також не набуває права власності в порядку спадкування. До спадкоємця переходять лише визначені майнові права, які належали спадкодавцеві на час відкриття спадщини. Для набуття права власності у встановленому законодавством порядку спадкоємець повинен здійснити дії, які необхідні для набуття права власності на визначене нерухоме майно.

Вбачається, що визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав, зокрема, в нотаріальному порядку.

Відповідно до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способом захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, серед іншого і визнання права власності.

Враховуючи те, що квартира АДРЕСА_1, на підставі ордеру на житлове приміщення №059189 від 29.12.1986 року належала на праві власності ОСОБА_3, який за життя не встиг зареєструвати у встановленому законом порядку право власності на неї, тому суд вважає встановленим факт належності померлому даної квартири, а позивач, як єдина спадкоємиця за законом прийняла спадщину у встановленому законом порядку та позбавлена права оформити право власності на спадщину у позасудовому порядку, отже є підстави для визнання за позивачем, як спадкоємцем, права власності на квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування після смерті чоловіка ОСОБА_3, а тому суд приходить до висновку, що вимоги позивача про визнання за нею права власності в порядку спадкування є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Виходячи із зазначеного, суд приходить до висновку про необхідність на підставі діючого законодавства визнати право власності за ОСОБА_2 на спадкове майно на АДРЕСА_1

Відповідно до ч. 1,2 ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У разі задоволення позову - на відповідача.

Враховуючи те, що Київська міська рада, відповідно до покладених на неї повноважень, не відслідковує порушення прав власників, суд вважає, що відповідач звільнений від сплати судового збору, тому в частині позовних вимог про стягнення з відповідача понесених судових витрат необхідно відмовити.

Керуючись ст. 12, 76-81, 141,2559, 263-265, 273, 354 ЦПК України, на підставі ст.ст. 328, 392, 1216, 1218, 1220, 1222, 1223, 1233, 1235, 1268, 1269, 1270, 1296 ЦК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_2 до Київської міської ради, за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору - Шістнадцятої київської державної нотаріальної контори в особі Головного територіального управління юстиції у м. Києві, Житлово-будівельного кооперативу «Локомотив-7», про визнання права власності на спадкове майно - задовольнити частково.

Визнати за ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, реєстраційний номер облікової картки платника податків -НОМЕР_1, що проживає та зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2, в порядку спадкування за законом право власності на квартиру АДРЕСА_1, після померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_3.

В решті позовних вимог відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва, шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Даниленко В.В.