Справа № 555/2121/17
Номер провадження 2/555/25/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 липня 2018 року

Березнівський районний суд Рівненської області в складі :

головуючого судді - Старовецької Ю.В.

при секретарі - Кухарчук Л.В.

за участю представника позивача - прокурора Корицької Ю.О.

представника відповідача - адвоката ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Березне цивільну справу за позовом керівника Сарненської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі ОСОБА_2 міської ради Рівненської області до ОСОБА_3 про стягнення збитків, завданих невиконанням зобовязання щодо сплати пайової участі,-

В С Т А Н О В И В :

Керівник Сарненської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі ОСОБА_2 міської ради Рівненської області звернувся із позовом до ОСОБА_3 про стягнення збитків, завданих невиконанням зобовязання щодо сплати пайової участі.

В обґрунтування заявлених вимог вказує, що згідно ст.40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» на замовника забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті покладено зобов'язання взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту шляхом перерахування замовником до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури на підставі договору про пайову участь між замовником та органом місцевого самоврядування, укладення якого є обов'язковим.

ОСОБА_2 міська рада Рівненської області рішенням №650 від 09.07.2015 затвердила Положення про порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури міста Березне, до якого рішенням ОСОБА_2 міської ради №116 від 17.06.2016 «Про пайову участь у розвитку інфраструктури міста Березне» внесено зміни та затверджено типовий Договір про пайову участь у розвитку інфраструктури міста Березне, затверджено розрахунок розміру пайової участі.

Згідно п.1.4 Положення про порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури міста Березне визначено, що воно поширюється на всіх замовників, що одержують дозвільні документи на проектування та будівництво, здійснюють замовлення проектно-кошторисної документації, які закінчили будівництво, будують чи мають намір щодо забудови земельних ділянок (реконструкції, реконструкції з добудовою чи надбудовою).

Як вбачається із декларації про готовність об'єкта до експлуатації, серія та номер: РВ97, виданої 05.10.2015 року управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області вважається закінченим будівництвом і готовим до експлуатації об»єкт - «Реконструкції незавершеного будівництва під житловий будинок з вбудованим магазином за адресою вул. Корецька, 161, в м. Березне Березнівського району Рівненської області», замовником якого є ОСОБА_3

Відповідно до вказаної декларації про готовність об'єкта до експлуатації кошторисна вартість реконструкції незавершеного будівництва під житловий будинок з вбудованим магазином склала 2 226,078 тис. грн.

З метою належного виконання замовником вимог законодавства ОСОБА_2 міською радою Рівненської області неодноразово скеровувались листи до ОСОБА_3 щодо укладення договору про пайову участь з долученням відповідного примірнику такого договору.

Однак ОСОБА_3 як замовник забудови земельної ділянки у відповідному населеному під час здійснення реконструкції незавершеного будівництва під житловий будинок з вбудованим магазином, не уклала договір пайової участі та не сплатила пайовий внесок на розвиток інженерно-транспортної та соціальної структури м.Березне.

Відповідно до п.3.1 Положення та розрахунку розміру пайової участі визначено розмір внеску -7,5% від кошторисної вартості будівництва (2226078 грн.), що становить 166 955,85 грн. Отже, за належного виконання відповідачем своїх зобов'язань з укладення договору пайової участі та сплати внеску саме така сума підлягала сплаті ОСОБА_2 міській раді.

Таким чином, неправомірна бездіяльність відповідача щодо його обов'язку взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, який кореспондується зі зверненням відповідача до позивача із заявою про укладення такого договору, є протиправною формою поведінки, внаслідок якої ОСОБА_2 міська рада була позбавлена права отримати на розвиток інфраструктури населеного пункту відповідну суму коштів, яка охоплюється визначенням упущеної вигоди. При цьому наслідки у виді упущеної вигоди перебувають у безпосередньому причинному зв'язку із наведеною неправомірною бездіяльністю відповідача. З урахування вказаного, просив стягнути з відповідача на користь ОСОБА_2 міської ради Рівненської області 166 955,85 грн.

Відповідно до заяви про уточнення позовних вимог від 10.05.2018 року позивач, яким у вказаній справі відповідно до положень ч.5 ст.56 ЦПК України є ОСОБА_2 міська рада Рівненської області, вказала, що з урахуванням представлених стороною відповідача додаткових доказів під час судового розгляду справи, а саме зведеного кошторисного розрахунку вартості обєкта будівництва, позивачем було здійснено новий розрахунок розміру пайової участі у розвитку інфраструктури міста Березне ОСОБА_3 по об'єкту: «Реконструкція незавершеного будівництва під житловий будинок з збудованим магазином», а саме: Вихідні дані:

1. Загальна вартість будівельно-монтажних робіт по об'єкту за зведеним кошторисним розрахунком становить 2 226 078,00 грн.;

2. Загальна площа об'єкта за технічним паспортом становить 602,9 м2, з них: - площа вбудованого магазину у будівлі складає 309,4 м2; - площа житлових приміщень будинку складає 293,5 м2.

3. Згідно рішення міської ради №116 від 17.06.2016 року розмір пайової участі замовника у створенні і розвитку інженерно - транспортної та соціальної інфраструктури міста становить: для об'єктів, призначення яких є будинки одноквартирні більше 300 кв.м загальної площі, багатоквартирні житлові будинки - 3%; для об'єктів, призначення яких будівлі торгівельні більше 100 кв. м загальної площі (відповідно до технічного паспорта) - 7,5%.

Розрахунок вартості:

а) вартість витрат будівельно-монтажних робіт на 1 кв.м.:

2 226 078,00 / 602,9 = 3 692,28 грн.

б) загальна кошторисна вартість витрат по вбудованому магазину:

3 692,28 х 309,4 =1 142 391,43 грн.

в) загальна кошторисна вартість витрат по житлових приміщеннях:

3 692,28 х 293,5 - 1 083 684,18 грн.

г) розмір пайової участі по вбудованому магазину:

1 142 391.43 х 7.5% = 85 679,35 грн.

д) розмір пайової участі по житлових приміщеннях:

1 083 684.18 х 3% = 32 510,53 грн.

є) загальний розмір пайової участі по об'єкту: 85 679,35 + 32 510.53 = 118 189.88 грн.

З урахування вищевказаної вказаної заяви про уточнення позовних вимог представник позивача ОСОБА_2 міської ради Рівненської області ОСОБА_4 просить стягнути з ОСОБА_3 на користь органу місцевого самоврядування 118 189,88 грн. з підстав, що були вказані прокурором.

Прокурор Дячук Ю.О. підтримала заявлені вимоги з підстав, що наведені у позовній заяві, з урахуванням заяви ОСОБА_2 міської ради Рівненської області про уточнення позовних вимог.

Представник відповідача адвокат ОСОБА_1 позовні вимоги не визнав, покликаючись на те, що згідно ст.18-1 Закону України «Про місцеве самоврядування» орган місцевого самоврядування може бути позивачем та відповідачем у судах загальної юрисдикції, зокрема, звертатися до суду, якщо це необхідно для реалізації його повноважень і забезпечення виконання функцій місцевого самоврядування. ОСОБА_2 міська рада Рівненської області має всі повноваження щодо звернення з позовом до суду, а тому прокурор не набув статусу позивача і підстави представництва ОСОБА_2 міської ради Рівненської області в суді, у прокурора відсутні. Крім того, вказує, що ОСОБА_3 реконструювала належні їй приміщення без зміни їх зовнішньої конфігурації, що виключає забудову земельної ділянки. Здійснена реконструкція не є об'єктом будівництва, а ОСОБА_3 не є замовником будівництва у розумінні норм Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та не є суб'єктом правовідносин щодо пайової участі у розвитку інфраструктури м. Березне.

У зв'язку з наведеним, відповідно до вимог ст.ст. 64, 178 ЦПК України просить у задоволенні позову відмовити повністю.

Також представник відповідача зазначив, що рішенням ОСОБА_2 міської ради №261 від 27.06.2012 року затверджено Порядок залучення, розрахунок розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури міста Березне. Рішенням ОСОБА_2 міської ради № 650 від 09.07.2015 року затверджено у новій редакції Положення про порядок залучення, розрахунок розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури міста Березне, яке набрало чинності з моменту його прийняття, а рішення ОСОБА_2 міської ради № 261 від 27.06.2012 року втратило чинність. Рішенням ОСОБА_2 міської ради № 116 від 17.06.2016 року внесено зміни до Положення про порядок залучення, розрахунок розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури міста Березне, затвердженого рішенням ОСОБА_2 міської ради № 650 від 09.07.2015 року та викладеного його в новій редакції. Дане рішення набрало чинності з моменту оприлюднення, а рішення ОСОБА_2 міської ради № 650 від 09.07.2015 року втратило чинність.

Згідно ч. 9 ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію.

За змістом ч. 5 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» датою прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкта є дата реєстрації декларації про готовність об'єкта до експлуатації або видачі сертифіката.

05 жовтня 2015 року Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області було зареєстровано декларацію про готовність об'єкта до експлуатації, а саме: «Реконструція незавершеного будівництва під житловий будинок з вбудованим магазином».

Отже, на думку сторони відповідача, до спірних правовідносин слід було б застосовувати Положення про порядок залучення, розрахунок розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури міста Березне, затверджене рішенням ОСОБА_2 міської ради № 650 від 09.07.2015 року. Однак, прокурор у позові помилково посилається на Положення № 116 від 17.06.2016 року, яке було прийняте після прийняття об'єкта в експлуатацію та не підлягає застосуванню до спірних правовідносин. Застосування щодо пайової участі Положення № 116 є нічим іншим, як надання цьому акту зворотної дії, що зумовлює порушення положення ч.1 ст.58 Конституції України та встановлює додаткове зобов'язання для відповідача, яке в першу чергу, погіршує його теперішнє становище.

Також, представник відповідача в судовому засіданні покликався на невірний розрахунок пайової участі, що був здійснений прокурором у позовній заяві, а саме не залучаються до пайової участі у розвитку інфраструктури міста замовники житлових будинків загальна площа яких становить менше 300 квадратних метрів, а відповідно до даних технічного паспорта загальна площа по житловому будинку, що був збудований відповідачем, становить менше, ніж 300 кв. м, а саме - 293,5 кв.м.

Суд, заслухавши учасників судового розгляду, дослідивши докази, приходить до наступних висновків.

Згідно ч.3 ст.56 ЦПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Відповідно до положень ч.3 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший субєкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

У позовній заяві прокурором на виконання ч.4 ст.56 ЦПК України було належним чином обґрунтовано, у чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту та визначені законом підстави для звернення до суду.

У звязку з наведеним, суд не погоджується з позицією сторони відповідача про відсутність підстави для представництва прокурором Березнівської міської ради Рівненської області в суді.

Згідно ч.2 ст.509 ЦК України зобовязання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

Підставами виникнення цивільних прав та обовязків, зазначеними ст.11 ЦК України, є, окрім іншого, договори та інші правочини, цивільні права можуть виникати безпосередньо з актів цивільного законодавства, у випадках, встановлених актами цивільного законодавства, цивільні права та обовязки виникають безпосередньо з актів органів державної влади, органів влади АР Крим або органів місцевого самоврядування.

15.01.2015 року ОСОБА_3 повідомила ОСОБА_2 міського голову ОСОБА_5 про початок будівельних робіт будівництво житлового будинку з вбудованим магазином за адресою: м.Березне вул.Корецька,161 Рівненської області.

Згідно декларації про готовність об'єкта до експлуатації, серія та номер: РВ97, виданої 05.10.2015 року, управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області вважається закінченим будівництвом і готовим до експлуатації обєкт - «Реконструкції незавершеного будівництва під житловий будинок з вбудованим магазином за адресою вул. Корецька, 161, в м. Березне Березнівського району Рівненської області», замовником якого є ОСОБА_3

Відповідно до листів від 06.05.2015 року №611/02-19, 02.10.2015 року №1609/02-19, 12.11.2015 року №1847/02-19, 27.06.2017 року №1050/02-19 ОСОБА_2 міська рада Рівненської області на підставі ст.40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», рішення ОСОБА_2 міської ради від 09.07.2015 року №650 «Про затвердження Положення про порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури міста Березне» направляла ОСОБА_3 вимогу про укладення договору про пайову участь, однак відповідачем вона виконана не була.

Свідок ОСОБА_6 дала показання про те що від імені своєї мами ОСОБА_3 зверталась до ОСОБА_2 міської ради Рівненської області щодо питання сплати пайової участі, однак від органу місцевого самоврядування надходили лише листи щодо необхідності сплати коштів, проте вони не містили обґрунтованого розрахунку, а із сумою, запропонованою міською радою, відповідач не погоджувалась, а тому кошти і не сплачувала. Зведений кошторисний розрахунок вартості будівельно-монтажних робіт до ОСОБА_2 міської ради не подавався у звязку з тим, що вважали, що усі необхідні дані для розрахунків містяться в декларації про готовність об'єкта до експлуатації.

Згідно ст.1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник - фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву.

Представник відповідача, заперечуючи проти позовних вимог, покликається на те, що ОСОБА_3 реконструювала належні їй приміщення без зміни їх зовнішньої конфігурації, що виключає забудову земельної ділянки, у звязку з чим ОСОБА_3 не є замовником будівництва у розумінні норм Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та не є суб'єктом правовідносин щодо пайової участі у розвитку інфраструктури м.Березне.

З вказаною позицією сторони відповідача суд не погоджується з огляду на наступне.

Згідно п.8 ч.1 ст.2 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» планування і забудова територій - діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, юридичних та фізичних осіб, яка передбачає, зокрема, і реконструкцію існуючої забудови та територій.

Стаття 4 Закону України «Про архітектурну діяльність» визначає, що таке поняття як будівництво включає в себе нове будівництво, реконструкцію, реставрацію, капітальний ремонт.

Отже, реконструкція, що була здійснена ОСОБА_3 охоплюється законодавчим визначенням будівництва та забудови, у звязку з чим відповідач є замовником, на якого поширюється дія Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Згідно ч.2, ч.3 ст.40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною 4 цієї статті. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури.

Відповідно до ч.9 ст.40 вищевказаного Закону України визначено строки, упродовж яких мають укладатися договори про пайову участь - не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника будівництва про його укладення, але до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію.

За змістом ч. 1, 6, 8 ст.40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону. Граничний розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту з урахуванням інших передбачених законом відрахувань не може перевищувати: 10 відсотків загальної кошторисної вартості будівництва обєкта - для нежитлових будівель та споруд, 4 відсотки загальної кошторисної вартості будівництва обєкта - для житлових будинків, та визначається протягом десяти робочих днів з дня реєстрації органом місцевого самоврядування звернення замовника про укладення договору про пайову участь та доданих до нього документів, що підтверджують вартість будівництва обєкта, з техніко-економічними показниками.

Отже, як вбачається з наведеної норми, зобов'язання взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту на відповідача покладено актом цивільного законодавства, незалежно від наявності чи відсутності договору між сторонами по справі щодо пайової участі у розвитку інфраструктури.

Укладення договору про пайову участь в силу прямої вказівки закону є обов'язком відповідача, від виконання якого вона ухилились.

Строк, визначений ч.9 ст.40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» для укладення договору пайової участі, - протягом 15 днів із дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію, встановлено саме для добровільного виконання стороною зазначеного обов'язку.

Ухилення замовника будівництва від укладення договору про пайову участь до прийняття об'єкта нерухомого майна в експлуатацію є порушенням зобов'язання, прямо передбаченого чинним законодавством.

Невиконання такого зобов'язання добровільно не звільняє замовника будівництва від обов'язку укласти договір про пайову участь, у тому числі й після прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію та в разі не укладення договору є підставою для примусового стягнення з відповідача сум заборгованих місцевому бюджету.

Аналогічний правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду України від 11.10.2017 року, 09.08.2017 року, 01.02.2017 року.

Разом із тим згідно зі статтею 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права (неотримання обовязкових платежів), має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Згідно ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Отже, для застосування відповідальності та стягнення збитків необхідною умовою є наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки (дія чи бездіяльність), збитків, причинного зв'язку між протиправною поведінкою боржника, збитками та вини.

Виходячи з наведеного, суд приходить до висновку, що неправомірна бездіяльність відповідача щодо її обовязку взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, який кореспондується зі зверненням відповідача до позивача із заявою про укладення такого договору, є протиправною формою поведінки, внаслідок якої ОСОБА_2 міська рада Рівненської області була позбавлена права отримати на розвиток інфраструктури населеного пункту відповідну суму коштів, яка охоплюється визначенням упущеної вигоди (збитків). При цьому наслідки у виді упущеної вигоди перебувають у безпосередньому причинному звязку із неправомірною бездіяльністю ОСОБА_3

Таким чином, із матеріалів справи вбачається, наявність факту у діях відповідача (протиправна бездіяльність) усіх елементів складу цивільного правопорушення для покладення на неї обов'язку відшкодувати збитки.

При визначенні розміру збитків, завданих невиконанням зобовязання щодо сплати пайової участі, суд враховує наступне.

Частина 1 статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачає, що порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону.

Рішенням ОСОБА_2 міської ради Рівненської області №261 від 27.06.2012 року було затверджено Порядок залучення, розрахунок розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури міста Березне.

Відповідно до рішенням ОСОБА_2 міської ради Рівненської області № 650 від 09.07.2015 року Положення про порядок залучення, розрахунок розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури міста Березне було викладено у новій редакції.

Рішенням ОСОБА_2 міської ради Рівненської області № 116 від 17.06.2016 року було внесено зміни до Положення про порядок залучення, розрахунок розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури міста Березне, затвердженого рішенням ОСОБА_2 міської ради № 650 від 09.07.2015 року та викладеного його в новій редакції.

Сторона позивача, здійснюючи розрахунок розміру пайової участі застосовує Положення про порядок залучення, розрахунок розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури міста Березне в редакції, що була затверджена рішенням ОСОБА_2 міської ради Рівненської області № 116 від 17.06.2016 року.

Проте суд вважає, що вказане рішення органу місцевого самоврядування не підлягає застосування до спірних правовідносин з наступних підстав.

Відповідно до положень ч.1 ст.58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом'якшують або скасовують відповідальність особи.

Частина 1 статті 56 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» визначає, що рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень.

Отже, органи місцевого самоврядування, вирішуючи питання місцевого значення, представляючи спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ та міст, приймають нормативні та ненормативні акти. До нормативних належать акти, які встановлюють, змінюють чи припиняють норми права, мають локальний характер, розраховані на широке коло осіб та застосовуються неодноразово, а ненормативні акти передбачають конкретні приписи, звернені до окремого суб'єкта чи юридичної особи, застосовуються одноразово і після реалізації вичерпують свою дію.

Рішення органу місцевого самоврядування, що визначає порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту є нормативно-правовим актом.

Положення ч.5 ст.59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» (в редакції Закону № 1170-VII від 27.03.2014) передбачає, що акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування нормативно-правового характеру набирають чинності з дня їх офіційного оприлюднення, якщо органом чи посадовою особою не встановлено пізніший строк введення цих актів у дію.

Оскільки, згідно ч.9 ст.40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію, тому при обрахунку розміру пайової участі мають бути застосовані ті положення рішення органу місцевого самоврядування, що були чинними у вказаний період, а таким у даному випадку є Положення про порядок залучення, розрахунок розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури міста Березне, затверджене рішенням ОСОБА_2 міської ради № 650 від 09.07.2015 року (чинне до 05.10.2015 року до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію).

Суд погоджується з позицією представника відповідача, що застосування щодо пайової участі ОСОБА_3 Положення про порядок залучення, розрахунок розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури міста Березне в редакції, що була затверджена рішенням ОСОБА_2 міської ради № 116 від 17.06.2016 року, є нічим іншим, як надання цьому акту зворотної дії, що зумовлює порушення положення ч.1 ст.58 Конституції України та встановлює додаткове зобов'язання для відповідача.

Відповідно до Зведеного кошторисного розрахунку вартості БМР «Реконструкція незавершеного будівництва під житловий будинок з вбудованим магазином за адресою вул. Корецька,161, в м.Березне Березнівського району Рівненської області» загальна вартість будівельно-монтажних робіт по об'єкту за становить 2 226 078,00 грн.

Відповідно до п.4 ч.4 ст.40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.1.6 Положення про порядок залучення, розрахунок розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури міста Березне, затвердженого рішенням ОСОБА_2 міської ради Рівненської області № 650 від 09.07.2015 року, не залучаються до пайової участі у розвитку інфраструктури міста Березне замовники у разі будівництва з дотриманням вимог чинного законодавства, зокрема, індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків загальною площею до 300 квадратних метрів, господарських споруд, розташованих на відповідних земельних ділянках.

Як вбачається із технічного паспорту на будівлю житлового будинку з вбудованим магазином по вул.Корецька,161 м.Березне Рівненської області загальна площа по будинку становить 293,5 м.кв., тобто до 300 квадратних метрів, а тому суд вважає, що відсутні правові підстави для залучення ОСОБА_3 до пайової участі як замовника індивідуального (житлового) будинку.

У п.3.1 Положення встановлено, що розмір пайової участі замовника у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста встановлюється для будівництва та реконструкції, зокрема, об'єктів, призначення яких будівлі торгівельні більше 100 кв.м. загальної площі (відповідно до технічного паспорта) - 5%.

Згідно технічного паспорту на будівлю житлового будинку з вбудованим магазином по вул.Корецька,161 м.Березне Рівненської області загальна площа по магазину становить 309,4 квадратних метри.

Розмір пайової участі ОСОБА_3 суд розраховує наступним чином:

1) вартість витрат будівельно-монтажних робіт на 1 кв.м. - 3 692,28 грн.

( 226 078,00 / 602,9 = 3 692,28 грн.)

2) загальна кошторисна вартість витрат по вбудованому магазину - 1 142 391,43 грн.

(3 692,28 х 309,4 =1 142 391,43 грн.)

3) розмір пайової участі по вбудованому магазину -

(1 142 391.43 х 5% = 57 119,57 грн.)

На підставі наведеного, суд вважає, що стягненню з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 міської ради Рівненської області підлягає 57 119, 57 грн.

Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

На підставі наведеного, суд стягує з відповідача на користь прокуратури Рівненської області понесені та документально підтверджені судові витрати по оплаті судового збору у розмірі 1762 (платіжне доручення від 13.10.2017 року №1980).

Керуючись Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», Законом України «Про архітектурні діяльність», ст.ст.263-265 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позов керівника Сарненської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі ОСОБА_2 міської ради Рівненської області до ОСОБА_3 по про стягнення збитків, завданих невиконанням зобовязання щодо сплати пайової участі задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_3 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1; проживає за адресою: 34600, с.Зірне, вул.Чапаєва,2 Березнівського району Рівненської області) на користь ОСОБА_2 міської ради Рівненської області (, м.Березне, вул.Київська,5 Рівненскої області) 57 119 (пятдесят сім тисяч сто девятнадцять) грн. 57 коп.

Стягнути з ОСОБА_3 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1; проживає за адресою: 34600, с.Зірне, вул.Чапаєва,2 Березнівського району Рівненської області) на користь прокуратури Рівненської області (р/р 5371, МФО 820172, ЗКПО 02910077, банк Державна казначейська служба України, м. Київ, код класифікації 2800).

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Рівненської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення через Березнівський районний суд Рівненської області.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення виготовлено 15.08.2018 року.

Суддя: ОСОБА_7