Постанова

Іменем України

17 жовтня 2018 року

м. Київ

справа № 367/1393/17

провадження № 61-15445св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Крата В. І.(суддя-доповідач), Антоненко Н. О., Журавель В. І.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_4,

відповідач - ОСОБА_5,

третя особа - орган опіки і піклування в особі служби у справах дітей Шевченківської у м. Києві районної державної адміністрації,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу ОСОБА_5 на рішення Ірпінського міського суду Київської області від 27 листопада 2017 року у складі судді: Карабаза Н. Ф., та постанову апеляційного суду Київської області від 30 січня 2018 року у складі суддів: Олійника В. І., Лівінського С. В., Сержанюка А. С.,

ВСТАНОВИВ:

У березні 2017 року ОСОБА_4 звернулася до суду позовом до ОСОБА_5, третя особа: орган опіки і піклування в особі служби у справах дітей Шевченківської у м. Києві районної державної адміністрації, про визначення участі батька у вихованні дитини та зміну графіка побачень батька та дитини.

Позовна заява мотивована тим, що вона перебувала у шлюбі з ОСОБА_5 і рішенням Ірпінського міського суду Київської області від 05 серпня 2016 року шлюб розірвано за ініціативою відповідача, оскільки він створив іншу сім'ю.

Сторони мають дитину - ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1. ОСОБА_6 є ученицею Київської дитячої школи мистецтв № 2 імені М. В. Вериківського і проживає та зареєстрована у належній позивачу на праві власності квартирі за адресою: АДРЕСА_1. Зазначала, що ніколи не перешкоджала дитині спілкуватися з батьком, а батьку з дочкою і батько приймає участь у вихованні дитини.

Вказувала, що останнім часом ОСОБА_5 поставив мету забрати доньку на виховання до себе, а доводи ОСОБА_4 про те, що дочка надто маленька та потребує материнської опіки, часто хворіє та повинна мати сталий режим дня і харчування, на ОСОБА_5 не діяли. Будучи зареєстрованим у м. Ірпені та фактично там проживаючи, ОСОБА_5 возив дитину через день з м. Києва (забирав із школи о 13:00 годині) до м. Ірпінь, де вона в нього ночувала, а о 07:00 годині ранку він знову відвозив її до школи у м. Київ. На початку жовтня 2016 року ОСОБА_5 звернувся до Служби у справах дітей Шевченківської в м. Києві РДА із заявою про встановлення офіційного графіку побачень з донькою та запропонував, щоб донька день - через день була у нього з ночівлею.

12 жовтня 2016 року Служба у справах дітей встановила графік побачень з батьком, а саме: кожного першого та третього тижня в дні: субота та неділя тижня з 09:00 години суботи до 12 години неділі; протягом тижня в середу з 13:00 години після школи до 18 години у м. Києві; від 02 до 08 січня; 25 лютого; 08 березня; від 05 до 10 травня; від 01 до 16 червня; 02 серпня; від 30 жовтня до 04 листопада; ІНФОРМАЦІЯ_1 разом з матір'ю дитини в день народження дитини за раніше узгодженим планом святкування дня народження, про що комісія постановила відповідне рішення.

Проте вже через місяць Служба у справах дітей за заявою ОСОБА_5 змінила графік побачень у зв'язку з тим, що батько придбав квартиру у м. Києві. Комісія встановила ще більш неприйнятний графік, за яким дочка перебуває з батьком майже всі вихідні дні та серед тижня. Тобто, дочка три дні та чотири ночі перебуває з матір'ю, а чотири дні та три ночі з батьком.

Рішенням Комісії з питань захисту прав дитини при Шевченківській районній у м. Києві державній адміністрації від 23 листопада 2016 року «Про визначення способів участі у вихованні дитини ОСОБА_6, 2010 року народження, яка проживає з матір'ю ОСОБА_4 за нововиявленими обставинами» громадянину ОСОБА_5 встановлено графік побачень з малолітньою донькою ОСОБА_6. Відповідно до цього графіку батько зустрічається з дитиною: «щовівторка від 9:00 год. до середи 18:00 год.; щоп'ятниці від 09:00 до неділі 11:00 год.; від 02 до 08 січня; 25 лютого; 08 березня; від 05 до 10 травня; від 01 до 16 червня; від 21 до 31 липня; 02 серпня; від 10 до 20 серпня; від 30 жовтня до 04 листопада; ІНФОРМАЦІЯ_1 половина дня».

При ухваленні вказаного рішення не було враховано висновок від 22 листопада 2016 року професора, доктора психологічних наук ОСОБА_7 Інституту спеціальної педагогіки про обстеження ОСОБА_6. Висновок категорично відмовились взяти до відома спочатку у Службі у справах дітей Шевченківської РДА, а потім і на засіданні комісії. Згідно даного висновку зазначено: «дитина має виховуватись матір'ю. Водночас батько обов'язково має брати участь у вихованні дочки. Забирати дитину до себе 1 та 3 суботу та неділю тижня, дотримуватись чіткого режиму дня дитини».

Вже після засідання комісії було отримано ще один висновок Міського центру дитини м. Києва № 001 від 12 січня 2017 року психологічного обстеження ОСОБА_6. Згідно цього висновку дитина має «нестабільний на цей час, психологічний стан» та однією із головних рекомендацій є: «визначити постійне та стабільне місце проживання дитини». Крім того, в цьому висновку детально досліджувалося питання взаємовідносин дочки з новою дружиною батька та встановлено, що дитина неприязно ставиться до неї та страждає. Часте «кочування» дитини з місця її постійного проживання у матері до батька, який, в свою чергу, возить дитину з м. Києва до м. Ірпеня - призвели до того, що у дитини постійно порушується режим дня.

Крім того, батько останнім часом взагалі не вважав за потрібне виконувати режим дня дитини. З цього питання вона зверталася зі скаргою до Служби у справах дітей. Через встановлений третьою особою графік побачень дитини з батьком та необдуману поведінку батька, дитина перебуває у вкрай критичному психологічному та фізичному стані. Оскільки Служба у справах дітей не бажає переглянути вказаний графік, позивач була вимушена звернутися до суду.

Просила визначити участь як батька ОСОБА_5 у вихованні дитини ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, встановивши наступний графік побачень з дитиною: кожного першого та третього тижня в дні субота та неділя тижня з 09 год. 00 хв. суботи до 12 години неділі; протягом першого та третього тижня в середу від 13 год. 00 год. після школи до 18 год. 00 хв. у м. Києві; протягом другого та четвертого тижня місяця кожного понеділка та п'ятниці від 13 год. 00 хв. до 18 год. 00 хв. в м. Києві; від 02 до 08 січня, 25 лютого; 25 квітня; від 05 до 10 травня; від 01 до 16 червня; 02 серпня; від 30 жовтня до 04 листопада; ІНФОРМАЦІЯ_1 в день народження дитини разом з матір'ю дитини за раніше узгодженим планом святкування дня народження дитини.

Рішенням Ірпінського міського суду Київської області від 27 листопада 2017 року, залишеним без змін постановою апеляційного суду Київської області від 30 січня 2018 року, позовні вимоги задоволено. Визначено участь як батька ОСОБА_5 у вихованні дитини ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, встановивши наступний графік побачень з дитиною: кожного першого та третього тижня в дні субота та неділя тижня від 09 год. 00 хв. суботи до 12 години неділі; протягом першого та третього тижня в середу від 13 год. 00 год. після школи до 18 год. 00 хв. у м. Києві; протягом другого та четвертого тижня місяця кожного понеділка та п'ятниці від 13 год. 00 хв. до 18 год. 00 хв. в м. Києві; від 02 до 08 січня, 25 лютого; 25 квітня; від 05 до 10 травня; від 01 до 16 червня; 02 серпня; від 30 жовтня до 04 листопада; ІНФОРМАЦІЯ_1 в день народження дитини разом з матір'ю дитини за раніше узгодженим планом святкування дня народження дитини.

Рішення судів мотивовані тим, що при визначенні способу участі відповідача у вихованні та спілкуванні з дитиною, слід враховувати вік дитини, прихильність дитини до батька та матері, ставлення батьків до виконання батьківських обов'язків, ведення ними здорового способу життя та відсутність шкідливих звичок. Оскільки дитина тривалий час проживає з матір'ю, яка забезпечує належні умови проживання, виховання, розвиток дитини та забезпечена власним житлом, а також те, що інтересам дитини приділяється першочергова увага, а саме, дитина повинна мати певний час для відпочинку та сталий режим дня за місцем свого постійного проживання та підготовки до навчального процесу, тому суди зробили висновок про задоволення позовних вимог.

У березні 2018 року ОСОБА_5 подав касаційну скаргу, в якій просив оскаржені рішення скасувати та направити справу на новий розгляд. При цьому посилався на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Касаційна скарга мотивована тим, що: права батьків по вихованню дитини є рівними; у м. Києві придбана квартира в пішій доступності до дитини, де в неї є своя кімната та створено всі умови; відповідач піклується про дитину; висновки лікарів носять рекомендаційний характер. Просив встановити наступний графік побачень з дитиною: перший та третій тиждень кожного місяця; на період від 01 червня до 31 серпня - від 01 до 15 числа включно кожного місяця; 25 лютого, 25 квітня, 02 серпня, ІНФОРМАЦІЯ_1 друга половина дня; дитина передається за місцем проживання того із батьків, з ким вона перебуває, о 19:00 годині останнього дня перебування згідно графіку.

Ухвалою Верховного Суду від 05 квітня 2018 року у справі відкрито касаційне провадження.

У серпні 2018 року представник відповідача ОСОБА_9 надіслав письмові пояснення, в яких просив, оскаржені рішення скасувати та направити справу на новий розгляд. Пояснення мотивовані тим, що: суди не врахували висновок служби у справах дітей; психолог не може відкидати умови в яких знаходиться дитина, а його висновок не має наукової та практичної цінності; не встановлено як існуючий графік шкодить інтересам дитини.

Колегія суддів відхиляє аргументи, які викладені в касаційній скарзі, з таких мотивів.

Суди встановили, що згідно свідоцтва про одруження серії НОМЕР_1 ОСОБА_5 та ОСОБА_4 зареєстрували шлюб 25 липня 2003 року в Центральному відділі реєстрації шлюбів м. Києва з державним Центром розвитку сім'ї, про що в книзі реєстрації актів про одруження зроблено актовий запис №1320.

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 ОСОБА_6 народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 і батьками є: ОСОБА_5 та ОСОБА_4 Рішенням Ірпінського міського суду Київської області від 05 серпня 2016 року шлюб між ОСОБА_5 та ОСОБА_4 розірвано.

Суди встановили, що ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1. Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності квартира за адресою: АДРЕСА_1, належить ОСОБА_4

Суди встановили, що згідно з висновку психологічного обстеження ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, від 22 листопада 2016 року № 2-07/326 дитина потребує чіткої організації її життєвого середовища: виконання режиму дня, достатнє харчування відповідного віку. Дитина повинна мати власний куточок для підготовки до школи і засинати у власному ліжку. Дитина має виховуватися матір'ю. Водночас батько обов'язково має брати участь у вихованні дочки. Забирати дитину до себе 1 та 3 суботу та неділю тижня, дотримуватися чіткого режиму для дитини. Обом батькам рекомендовано консультацію у психолога з проблем сімейного консультування. Відповідно до висновку міського центру дитини служби у справах дітей та сім'ї виконавчого органу Київської міської ради № 001 від 12 січня 2017 року психологічного обстеження рекомендовано батькам ОСОБА_5 та ОСОБА_4 скористатися сімейною медіацією з метою налагодження конструктивної комунікації між собою та вирішення питань щодо визначення способів участі батьків у вихованні доньки, визначити постійне та стабільне місце проживання дитини.

Суди встановили, що відповідно до витягу з протоколу № 21 засідання комісії з питань захисту прав дитини при Шевченківській районній в м. Києві державній адміністрації від 12 жовтня 2016 року було вирішено, що комісія підтримала бажання батька щодо прийняття участі у вихованні дитини та вважала за доцільне встановити час для спілкування з дитиною, а саме: щопонеділка від 12:30 год. до 18:00 год.; щосереди від 12:30 год. до 18:00 год.; І та ІІІ тиждень місяця з 12:30 год. п'ятниці до 18:00 год. неділі; місяць під час літніх канікул; від 30 жовтня до 2 листопада; від 02 січня до 08 січня; від 26 березня до 30 березня; 25 лютого, 25 квітня, 02 серпня. За умови, якщо ОСОБА_5 придбає, або орендує житло в районі мешкання ОСОБА_4 комісією мала переглянути графік побачень.

Суди, на підставі витягу з протоколу № 24 засідання комісії з питань захисту прав дитини при Шевченківській районній в м. Києві державній адміністрації від 23 листопада 2016 року, встановили, що оскільки батько дитини придбав квартиру поряд з квартирою, де проживає дитина, то комісія переглянула графік, який розглядався 12 жовтня 2016 року на комісії та підтримала графік, який запропонував батько, а саме: щовівторка від 09:00 год. до середи 18:00 год.; щоп'ятниці від 09:00 год. до неділі 11:00 год.; від 02 до 08 січня; 25 лютого; 08 березня; від 26 березня до 30 березня; 25 квітня; від 05 до 10 травня; від 01 до 16 червня; від 21 до 31 липня; 02 серпня; від 10 до 20 серпня; від 30 жовтня до 04 листопада; ІНФОРМАЦІЯ_1 половина дня.

Суди встановили, що 17 січня 2017 року ОСОБА_4 зверталася до Служби у справах дітей Шевченківської в м. Києві РДА із заявою про зміну графіку побачень дитини з батьком.

Листом начальника служби у справах дітей Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації Дмитренко О. М. № 40-Т-20 від 08 лютого 2017 року ОСОБА_4 було повідомлено, що начальник служби у справах дітей провів бесіду з громадянином ОСОБА_5 і йому було роз'яснено порядок виконання графіку побачень з дитиною відповідно до розпорядження Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації від 09 грудня 2016 року № 728.

Листом начальника служби у справах дітей Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації Дмитренко О.М. № 40-Т-23 від 08 лютого 2017 року ОСОБА_4 було повідомлено, що графік побачень батька з дитиною, який прийнято на засіданні комісії 23 листопада 2016 року залишено без змін.

Суди, на підставі висновку Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації від 27 червня 2017 року за № 109/05/40-5338 встановили, що орган опіки та піклування підтримав позовну заяву ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про визначення участі батька у вихованні дитини.

Європейський суд з прав людини зауважує, що між інтересами дитини та інтересами батьків повинна існувати справедлива рівновага і, дотримуючись такої рівноваги, особлива увага має бути до найважливіших інтересів дитини, які за своєю природою та важливістю мають переважати над інтересами батьків (HUNT v. UKRAINE, № 31111/04, § 54, ЄСПЛ, від 07 грудня 2006 року).

Згідно частини четвертої та п'ятої статті 19 СК України при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини обов'язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв'язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Відповідно до частини другої статті 159 СК України суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування.

Встановивши, що дитина тривалий час проживає з матір'ю, яка забезпечує належні умови проживання, виховання, розвиток дитини та забезпечена власним житлом, та врахувавши інтереси дитини, оскільки дитина повинна мати певний час для відпочинку та сталий режим дня за місцем свого постійного проживання та підготовки до навчального процесу, суди зробили правильний висновок про задоволення позову.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов'язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов'язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов'язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Доводи касаційної скарги не дають підстав для висновку, що оскаржені рішення постановлено без додержанням норм матеріального і процесуального права та зводяться до переоцінки доказів у справі, що відповідно до положень статті 400 ЦПК України знаходиться поза межами повноважень Верховного Суду. У зв'язку з наведеним, колегія суддів вважає, що касаційну скаргу слід залишити без задоволення, а оскаржені рішення без змін.

Оскільки оскаржені судові рішення залишено без змін, а скарга без задоволення, то судовий збір за подання касаційної скарги покладається на особу, яка подала касаційну скаргу.

Керуючись статтями 400, 401, 409, 410, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_5 залишити без задоволення.

Рішення Ірпінського міського суду Київської області від 27 листопада 2017 року та постанову апеляційного суду Київської області від 30 січня 2018 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді: В. І. Крат

Н.О. Антоненко

В.І. Журавель