номер провадження 2/631/107/18
справа № 631/292/16-ц
У Х В А Л А

п р о в і д к л а д е н н я р о з г л я д у с п р а в и

16 жовтня 2018 року смт ОСОБА_1

Нововодолазький районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді Трояновської Т.М.

за участю секретаря судового засідання М'ячиної Ю.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3, треті особи, що не заявляють самостійних вимог на предмет позову: ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, приватний нотаріус Нововодолазького районного нотаріального округу Харківської області ОСОБА_7 про визнання права власності,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_8, що діє в інтересах ОСОБА_2, звернувся до Нововодолазького районного суду Харківської області з позовом до ОСОБА_3, треті особи, що не заявляють самостійних вимог на предмет позову: ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, приватний нотаріус Нововодолазького районного нотаріального округу Харківської області ОСОБА_7, в якому просить визнати за ОСОБА_2 права власності на 1/8 частину автомобіля марки ВАЗ моделі 21214-130-20, 2009 року випуску державний номерний знак НОМЕР_1.

Ухвалою суду від 14 вересня 2018 року справу прийнято до провадження суддею Трояновською Т.М. у звязку із зміною складу суду, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 09 годину 30 хвилин 16 жовтня 2018 року.

Позивач у судове засідання не зявилась, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлялась завчасно. Причини своєї неявки до суду не повідомила.

Відповідачі у судове засідання також не зявилися. Про дату, час та місце проведення судового засідання відповідачі повідомлялися відповідно до вимог ст. 128 ЦПК України.

Частиною 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 4 листопада 1950 року, яка відповідно до ст. 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно зі ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, у п. 24 Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Надточій проти України» від 15.05.2008 року № 7460/03 та п. 23 Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Гурепка проти України № 2» від 08.04.2010 року заява № 78789/04 наголошується на принципі рівності сторін - одному із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - який передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Також у п. 24 Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Гурепка проти України № 2» від 08.04.2010 року заява № 78789/04 зазначається, що матеріали надані Урядом, не містять документів, які б підтверджували, що заявника було належними чином повідомлено про розгляд судом його справи. Повідомлення про виклик до суду заявника не містить відомостей про його отримання. Відповідно не має доказів того, що заявнику було відомо про триваючі провадження у його справі.

Крім цього, Європейський суд з прав людини у справі «Стрижак проти України» (Рішення від 08.11.2005 року, заява № 72269/01) констатував наявність у заявника права надавати свої аргументи під час публічного слухання справи, недотримання якого було кваліфіковано Європейським судом як порушення частини 1 статті 6 Конвенції з огляду на відмову повідомити заявника про дату та час слухання у цій справі (п.п. 39-41 рішення).

Право на публічний розгляд справи позбавлене сенсу, якщо сторона, яка бере участь у справі, не повідомляється про судовий розгляд з таким розрахунком, щоб особа, яка викликається, мала достатньо часу для явки в суд у тому випадку, якщо особа вирішить скористатися своїм правом, передбаченим національним законодавством (п. 21 у Рішення Європейського суду з прав людини від 15.03.2005 року у справі «Яковлєв проти Російської Федерації», заява № 72701/01).

Імперативними приписами ч. 2 ст. 258 ЦПК України встановлено, що процедурні питання, повязані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

Підготовче засідання проводиться за правилами, встановленими главою 6 розділу ІІІ Цивільного процесуального кодексу України, з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених зазначеним цивільним процесуальним кодифікованим законом України.

Пункт 1 ч. 2 ст. 198 ЦПК України зобовязує суд відкласти підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках, встановлених частиною другою статті 223 цього Кодексу.

Зокрема, п. 1 ч. 2 ст. 223 ЦПК України передбачено, що суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання.

Враховуючи вищевикладене, приймаючи до уваги той фат, що сторони процесу у судове засідання не зявилися, з метою дотримання реалізації сторонами своїх процесуальних прав, суд вважає за необхідне відкласти підготовче засідання в порядку загального позовного провадження, в межах строку передбаченого ст.ст. 189, 196 ЦПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 240 ЦПК України про відкладення розгляду справи або перерву в судовому засіданні, місце, дату і час нового судового засідання або продовження судового засідання суд повідомляє під розписку учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів, які були присутніми в судовому засіданні. Учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не прибули або яких суд вперше залучає до участі в судовому процесу, повідомляються про судове засідання в порядку, визначеному цим Кодексом.

У зв'язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, судом, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Керуючись ст.ст. 189, 198, 223, 240, 247, 258 261, 275, 279, 353 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Відкласти підготовче засідання у справі № 631/59/17 (провадження № 2/631/185/18) за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, треті особи, що не заявляють самостійних вимог на предмет позову: ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, приватний нотаріус Нововодолазького районного нотаріального округу Харківської області ОСОБА_7 про визнання права власності, що розглядається в порядку загального позовного провадження на 12 годину 00 хвилин 09 листопада 2018 року.

Розгляд справи здійснювати у приміщенні Нововодолазького районного суду Харківської області за адресою: Харківська область, Нововодолазький район, смт. Нова Водолага, вул. 40 років Перемоги, 1 з повідомленням (викликом) сторін.

Розяснити учасникам справи наслідки неявки в судове засідання, передбачені ст. 223 ЦПК України, а саме: неявка у судове засідання будь якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті на підставі наявних у ній даних чи доказів.

Звернути увагу учасників судового процесу, що відповідно до ч. 3 т. 131 ЦПК України, зобовязані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не зявилися в судове засідання без поважних причин.

Копію ухвали надіслати учасникам судового процесу рекомендованим листом з повідомленням про вручення протягом двох днів з дня її складення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Т.М. Трояновська