Номер провадження 2/754/2467/18
04 жовтня 2018 року Деснянський районний суд м. Києва у складі:
головуючого судді Зотько Т.А.,
за участі секретаря судового засідання Малинки А.Ю.,
позивача ОСОБА_1,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
У листопаді 2017 року ОСОБА_1 звернулась до Деснянського районного суду м.Києва з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та визначення місця проживання неповнолітніх дітей разом з матір'ю. Свої вимоги позивач обґрунтовувала тим, що вони з відповідачем перебувають у зареєстрованому шлюбі з 12.01.2001, та мають двох спільних неповнолітніх дітей - доньку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, та сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2. Оскільки спільне життя між ними не склалося, вони мають різні погляди на шлюб та сім'ю, проживають окремо, фактично їхня родина розпалась, а шлюб носить лише формальний характер, позивач був змушений звернутись до суду з вказаним позовом. Крім того, вважала за необхідне визначити місце проживання неповнолітніх дітей разом з нею.
Ухвалою судді Деснянського районного суду м.Києва ОСОБА_5 від 05.12.2017 було відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду.
На підставі протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.01.2018, у зв'язку із звільненням судді ОСОБА_5, справу було передано на розгляд новому складу суду - головуючому Зотько Т.А.
В ході підготовчого розгляду справи, позивачем було зменшено розмір пред'явлених позовних вимог, та відповідно остання вважала за доцільним залишити для розгляду судом позовні вимоги до відповідача в частині розірвання шлюбу. Дана заява була прийнята судом у підготовчому засіданні від 21.06.2018.
Ухвалою суду від 27.08.2018 у справі було закрито підготовче провадження у справі та призначено її до розгляду у судовому засіданні.
Позивач у судове засідання не з'явилась, однак подала суду заяву, згідно змісту якої просила суд проводити розгляд справи за її відсутності, позов підтримала у повному обсязі та просила його задовольнити.
Відповідач у судове засідання не з'явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення.
Згідно вимог ч.3 ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з'явилися в судове засідання без поважних причин.
Частиною третьою статті 223 ЦПК України передбачено, що якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.
До суду від відповідача будь-яких клопотань щодо перенесення розгляду справи та відомостей щодо поважності причин неявки в судове засідання, а також відзиву на позов не надходило.
Враховуючи те, що у справі достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважав за можливе розглянути справу без участі сторін на підставі доказів, які містяться в матеріалах справи та, враховуючи положення ст.ст. 280-281 ЦПК України постановити заочне рішення у справі, пор що не заперечувала позивач.
Судом встановлено, що між сторонами 12.01.2001 року було укладено шлюб, що зареєстрований Відділом реєстрації актів громадянського стану Подільського районного управління юстиції у м.Києві (а/з №7), що підтверджується відповідною копією свідоцтва про шлюб (а.с.6).
Також сторони мають спільних неповнолітніх дітей - доньку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, та сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.7,8).
Відповідно до ст.ст. 21, 24 СК України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Частиною 3, 4 ст. 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.
Як свідчать матеріали справи, сторони не підтримують подружніх відносин та тривалий час проживають окремо один від одного, припинили ведення спільного господарства.
Згідно ч.2 ст.112 Сімейного Кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.
З огляду на зазначене, суд дійшов висновку, що сім'я фактично розпалась та зберегти її неможливо, оскільки збереження сім'ї призведе до порушення інтересів кожного з подружжя, тому є всі наявні підстави для задоволення позову щодо розірвання шлюбу.
Згідно ч. 2 ст. 114 Сімейного Кодексу України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Відповідно до вимог ч.1 ст.141 ЦПК України, підлягає стягненню з відповідача на користь позивача витрати по сплаті судового збору у розмірі 640,00 грн.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст.24, 110-112, 114 Сімейного Кодексу України, ст.ст.12, 13, 81, 131, 141, 223, 263, 265, 273, 280-284, 289, 352, 354-355, Розділом ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України, суд -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Шлюб, зареєстрований 12.01.2001 року Відділом реєстрації актів громадянського стану Подільського районного управління юстиції у м.Києві (а/з № 7) між ОСОБА_1 до ОСОБА_2 - розірвати.
Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, уродженця м.Києва, РНОКПП НОМЕР_1, (що зареєстрований: АДРЕСА_1) на користь ОСОБА_1, РНОКПП НОМЕР_2, (що зареєстрована: АДРЕСА_2) витрати по сплаті судового збору у розмірі 640 грн..
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У випадку проголошення у судовому засіданні лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Повний текст судового рішення складено 09.10.2018.
Суддя: