Провадження № 2/761/7167/2018
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 жовтня 2018 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді: Осаулова А.А.

за участю секретаря судових засідань: Вольда М.А.

представників учасників: ОСОБА_2, ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у спрощеному позовному провадженні в місті Києві в приміщенні зали суду цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські Електромережі» про захист прав споживачів із зобов»язанням укласти договір , -

в с т а н о в и в:

У серпні 2018 року ОСОБА_4 (далі - позивач) звернулася до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські Електромережі» (далі - відповідач), в якому просила зобов'язати відповідача укласти з позивачем договір про постачання електричної енергії.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що з листопада 2005 року позивач зі своєю сім'єю постійно проживає в квартирі АДРЕСА_1. На момент вселення позивача та її сім'ї житлово-комунальні послуги надавались ЖЕК № 1001.

У жовтні 2017 року будинок був переданий у комунальну власність та закріплений на праві оперативного управління за Департаментом культури виконавчого органу Київської міської ради (КМДА).

05.07.2018 року співробітниками РЕМ «Центральний» було здійснено відключення від електроенергії будинків, які знаходяться в АДРЕСА_2, оскільки у відповідача з балансоутримувачем будинку, який знаходиться у АДРЕСА_1 відсутній договір на електропостачання.

06.07.2018 року та 12.07.2018 року позивачем до відповідача було подано дві заяви на приєднання до Типового договору про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг. 03.08.2018 року позивач отримала відповідь відповідача про відмову укладати з нею договір.

Як вказує позивач, вона є споживачем електроенергії у будинку, який перебуває на балансі Департаменту культури виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) в розумінні ст.1 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги», хоча договір про користування електроенергією з нею не укладався, проте, під час використання позивачем електроенергії за вказаною адресою між нею та Відповідачем склалися договірні відносини, що породжують взаємні права та обов'язки, передбачені Законом України «Про електроенергетику» та Правилами роздрібного ринку електричної енергії, і які, в розумінні вказаних нормативно-правових актів, є фактичним укладенням договору.

Крім того, з позивачем проживає її малолітній син ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 та онуки ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_3, а відсутність електричної енергії в квартирі негативно позначається на їх та є порушенням прав дітей.

У відзиві на позовну заяву представник відповідача зазначає, що з 11.06.2018 року після набрання чинності Правил роздрібного ринку електричної енергії, врегулювання договірних відносин між ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» та споживачами здійснюється шляхом приєднання споживачів до публічних договорів. Відповідачем було розроблено та оприлюднено нові договірні умови, пропозиції та інші документи для різних категорій споживачів. Відповідачем не заперечуються факти звернення позивача та відмова ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» в укладенні договору з ОСОБА_4 Однією з причин такої відмови було ненадання повного пакету документів. Крім того, представник вказала на аварійність стану будинку та те, що єдиними його мешканцями є ОСОБА_8 та його донька ОСОБА_9, які ніякого відношення до позивача не мають. Станом на вересень 2018 року звернень до відповідача від балансоутримувача будинку щодо укладення договірних відносин в частині електропостачання будинку за адресою: АДРЕСА_1 не надходило і зважаючи на аварійний стан будинку не може надійти. Тому, станом на даний час мешканці квартир житлового будинку не є споживачами, які мають право укладати договори споживача про надання послуги з розподілу електричної енергії та про постачання електричної енергії споживачу. Це стане можливим за умови приєднання до електричних мереж системи розподілу електроустановок житлового будинку згідно з вимогами чинного законодавства. На підставі вищевикладеного, просила відмовити в задоволенні позову в повному обсязі.

У судовому засіданні позивач та її представник позовні вимоги підтримали в повному обсязі та просили суд їх задовольнити, оскільки, діями відповідача порушуються права позивача та членів її сім'ї. За словами позивача, з іншими мешканцями даного будинку укладено договори, а також вказала, що проживає вона в будинку на законних підставах, оскільки працювала двірником і їй надали право проживати у квартирі АДРЕСА_1

Представник відповідача у судовому засіданні просила відмовити в задоволенні позову з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву.

Ч. 1 ст. 211 ЦПК України визначено, що розгляд справи відбувається в судовому засіданні.

Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва Осаулова А.А. від 21.08.2018 року відкрито провадження у справі в порядку строщеного позовного провадження та призначено судове засідання.

Суд повно та всебічно дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав.

За правилами ч. 1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданими відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до приписів ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Перевіряючи обставини справи судом встановлено, що відповідно до довідки №104 від 31.07.2008 року, виданої КП ЖЕК «Михайлівська», ОСОБА_10 проживає по АДРЕСА_3 разом із дружиною ОСОБА_4 та сином ОСОБА_5 без реєстрації

Як вбачається із листа Департаменту Культури Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 19.07.2018 року №060-КЦ-193-585, будинок на АДРЕСА_1 належить до об'єктів комунальної власності територіальної громади міста Києва та обліковується на балансі Департаменту культури (а.с. 16).

06.07.2018 року, а також 12.07.2018 року, ОСОБА_4 звернулася до начальника центру обслуговування клієнтів ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» Печерського району Студзінської О.Г. із заявою про укладення договору на постачання електричної енергії, додаючи до даної заяви копію паспорта та копію ідентифікаційного коду (а.с. 14-15).

Листом від 03.07.2018 року №1/3/012/Б-24216 на заяву від 12.07.2018 року ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» повідомило ОСОБА_4 про неможливість укладення договору у зв'язку з не укладенням між ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» та балансоутримувачем будинку договору про постачання електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1, а також на надання ОСОБА_4 неповного пакету документів (а.с. 12-13).

Загальними зборами акціонерів ПАТ «Київенерго» від 13.11.2017 року прийнято рішення про реорганізацію ПАТ «Київенерго» шляхом виділу з нього ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі».

Згідно з п.2.3 Статуту ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» є правонаступником ПАТ «Київенерго» в частині переданих йому майна, прав та обов'язків згідно з розподільчим балансом, а також в частині прав та обов'язків, що визначені ч.13 розділу XVII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ринок електричної енергії».

Відповідно до інформації, яка міститься у Єдиному держаному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» є правонаступником ПАТ «Київенерго».

Споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником (ч. 1 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику»).

Відповідно до п. 1.2.8 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг 14.03.2018 року №312, постачальник універсальних послуг здійснює постачання електричної енергії на підставі договору про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг, який розробляється постачальником універсальних послуг на основі Типового договору про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг та укладається в установленому цими Правилами порядку. Постачальник універсальної послуги не може відмовити побутовому та малому непобутовому споживачу, електроустановки якого розташовані на території діяльності постачальника універсальної послуги, в укладенні такого договору.

Згідно п. 2.1.2, п. 2.1.4 вказаних Правил, Оператор системи зобов'язаний укласти договори про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії з усіма споживачами, електроустановки яких приєднані до електричних мереж на території діяльності відповідного оператора системи. Договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії є публічним договором приєднання та укладається з урахуванням статей 633, 634, 641, 642 Цивільного кодексу України за формою договору

В той же час, згідно ч. 1 ст. 634 ЦК України, договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.

Згідно Постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг 14.03.2018 року №312, договір про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг укладається шляхом приєднання до умов договору про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг, опублікованого в засобах масової інформації та на веб-сайті постачальника, шляхом оплати рахунка, отриманого від постачальника універсальної послуги, або фактичного споживання будь-яких обсягів електричної енергії, або підписання заяви-приєднання до умов договору про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг.

Згідно Правил роздрібного ринку електричної енергії, для укладення такого договору, разом із заявою-приєднанням споживач також надає копію довідки про присвоєння ідентифікаційного номера або реєстраційного номера картки платника податків або копію паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні або інші переконання відмовляються від прийняття ідентифікаційного номера, офіційно повідомили про це відповідні органи державної влади і мають відмітку у паспорті), копію документа, яким визначено право власності чи користування на об'єкт (приміщення), або копію документа, що підтверджує право власності чи користування на земельну ділянку або її частину (у разі відсутності на відповідній земельній ділянці об'єкта), право на розміщення електроустановок на території здійснення господарської діяльності з розподілу електричної енергії (у разі відсутності об'єкта споживача), копію документа про підтвердження повноважень особи на укладення договору (витяг з установчого документа про повноваження керівника (для юридичних осіб), копію довіреності, виданої в установленому порядку тощо), за необхідності. У разі, якщо об'єкт Споживача перебуває у власності (користуванні) кількох осіб, укладається один Договір з одним із співвласників (користувачів) за умови письмової згоди всіх інших співвласників (користувачів), про що робиться відмітка в цьому Договорі.

В той же час судом встановлено, що при подачі 06.07.2018 року та 12.07.2018 року заяв про укладення договору, ОСОБА_4 надавала відповідачу лише копію паспорта та копію реєстраційного номера картки платника податків, а копії документів, яким визначено право власності чи користування на об'єкт нею не було подано, як і не було подано письмової згоди всіх інших співвласників (користувачів) на укладання договору. При цьому, як пояснила позивач, вона проживає в квартирі АДРЕСА_1 на підставі того, що, працюючи двірником, їй надати право проживати у вказаній квартирі.

Таким чином, позивачем надано не повний перелік документів, визначений Правилами роздрібного ринку електричної енергії, що є підставою для відмови в укладення договору.

Крім того, як вказувалось раніше та підтверджено матеріали даної цивільної справи, будинок на АДРЕСА_1 належить до об'єктів комунальної власності територіальної громади міста Києва та обліковується на балансі Департаменту культури Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Згідно Постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг 14.03.2018 року №312, укладення договорів між споживачами та іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії відповідно до вимог Правил здійснюється до 01 грудня 2018 року шляхом приєднання споживачів до публічних договорів приєднання (договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, відповідних договорів про постачання електричної енергії) на умовах чинних договорів про постачання електричної енергії та про користування електричною енергією, укладених з відповідними постачальниками електричної енергії за регульованим тарифом, шляхом подання заяви-приєднання.

В той же час, між ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» та Департаментом культури Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) договір про постачання електричної енергії не укладено.

Між тим, Протоколом № 23 від 19.03.2018 Постійної комісії з питань техногенно- екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Про технічний стан та умови подальшої експлуатації будинку АДРЕСА_1» вирішено взяти до відома, що згідно Технічного звіту на тему «Обстеження основних конструктивних елементів, визначення технічного стану будинків садиби ОСОБА_12 по АДРЕСА_1, АДРЕСА_4» виконаного «Науково-технічним центром експертизи нерухомості» в 2015 році, за результатами проведеного обстеження, узагальненої оцінки стану основних будівельних конструкцій і елементів, а також внутрішніх інженерно-технічних комунікацій, загальний технічний стан будинку по АДРЕСА_1, як об'єкт вцілому на сучасному етапі його існування, визнано як непридатний до нормальної експлуатації, аварійністю окремих ділянок. Крім того, взято до відома, що згідно Акту від 03.03.2018 року № 198/04 Будівельної лабораторії комунального підприємства «Київжитлоспецексплуатація» щодо обмеження технічного несучих та огороджувальних конструкцій будинку АДРЕСА_1 несучі та огороджувальні конструкції будинку знаходяться в аварійному стані - категорія 4. Експлуатація будинку, внаслідок фізичного зношення, природного та техногенного пошкодження будівельних конструкцій, не можлива.

Відповідно до Акту від 31.05.2018 року обстеження стану будинку АДРЕСА_1, підтверджено аварійний стан будинку (напівзруйнований) та непридатність проживання в ньому. Будинок знаходиться в процесі руйнації, що несе загрозу життю його мешканців.

Також, в даному акті вказано, що мешканцями будинку АДРЕСА_1 є ОСОБА_8 та його донька ОСОБА_9, яких запропоновано відселити з даного будинку.

Між тим в акті не вказано, що в будинку проживає позивач разом із свою родиною.

Вимогами ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування та їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі та у межах повноважень та засобами, передбаченими Конституцією та законами України.

Згідно зі ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини у п. 24 рішення від 20 липня 2006 року в справі «Сокуренко і Стригун проти України» зазначив, що фраза «встановлений законом» поширюється не лише на правову основу самого існування суду, але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. Термін «судом, встановленим законом» у п. 1 ст. 6 Конвенції передбачає усю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів.

Ст. 16 ЦК України визначено, право кожної особи звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. При цьому, способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов'язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Між тим, зважаючи на відсутність між ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» (енергопостачальником) та Департаментом культури Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (балансоутримувачем) договору про постачання електричної енергії, за існуванням якого можливо було б укласти договір між ОСОБА_4 та ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» щодо електропостачання, беручи до уваги аварійний стан будинку АДРЕСА_1, що унеможливлює укладенню договору про постачання електричної енергії між енергопостачальником та балансотримувачем, позовні вимоги не підлягають задоволенню в повному обсязі.

Крім того, на даний час позивачем не надано суду будь-яких документів, які б надавали їй право проживати в кв. АДРЕСА_1.

Згідно п.п.15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 19 Конституції, ст.ст. 16, 634 ЦК України, ст.ст. 3-5,12-13, 19, 76-92, 95, 187, 211, 258-259, 264-265, 268, 272-273, 352, 354-355, п.15.5 розділу ХІІІ Перехідних Положень ЦПК України, Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні», Законом України «Про електроенергетику», Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг 14.03.2018 року №312, -

в и р і ш и в:

Позовні вимоги ОСОБА_4 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські Електромережі» про захист прав споживачів із зобов»язанням укласти договір на постачання електичної енергії, - залишити без задоволення.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги до або через Шевченківський районний суд м.Києва протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було проголошено лише вступну і резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, цей строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Андрій Анатолійович Осаулов

Дата складання повного тексту судового рішення 12.10.2018 року.