Справа №487/3091/17 16.08.2018
Провадження №22-ц/784/1239/18
Доповідач апеляційної інстанції-Данилова О.О.

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 серпня 2018 року м. Миколаїв

справа № 487/3091/17-ц

Апеляційний суд Миколаївської області в складі колегії суддів:

головуючого Данилової О.О.,

суддів: Коломієць В.В., Шаманської Н.О.,

із секретарем Андрієнко Л.Д.,

переглянувши в апеляційному порядку цивільну справу за позовом

ОСОБА_1 до

ОСОБА_2

про стягнення боргу

за апеляційною скаргою ОСОБА_2

на ухвалу Заводського районного суду м. Миколаєва, постановлену 7 червня 2018 року суддею Нікітіним Д.Г. в приміщенні цього ж суду (повний текст ухвали складено того ж дня),

У С Т А Н О В И Л А:

З червня 2017 року в провадженні Заводського районного суду м. Миколаєва знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договорами позики. На паідтвердження вимог позивачем надані копії розписок, складених від імені ОСОБА_2

У судовому засіданні представником відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 заявлено клопотання про призначення комплексної судової почеркознавчої та технічної експертизи документів. На вирішення почеркознавчої експертизи запропоновано поставити питання:

- чи виконано тексти а також цифрові записи грошових сум та дат розписок від 26.12.2014 року та від 27.02.2015 року особисто ОСОБА_2 чи іншою особою,

- чи виконані вони однією особою,

- чи виконані вони під впливом збиваючих факторів (природних, штучних),

- чи перебувала особа, яка виконала тексти, цифрові записи та підписи у незвичайному стані, та чи виконані розписки з наслідуванням почерку ОСОБА_2

- чи виконано текст, а також цифрові записи грошових сум та дат та підписи в них з наслідуванням почерку ОСОБА_2

На вирішення судової технічної експертизи документів запропоновано поставити питання:

- чи виготовлені тексти розписки у той час, яким вони датовані;

- чи вносились в них виправлення, чи вносились зміни у цифровий запис дати розписок, у цифрові записи дат кінцевого повернення боргу, у цифровий та рукописний текст розміру грошової суми обох розписок, якщо вносились то яким чином (підчистка, дописка, травлення, вимивання, виправлення, маскування, знебарвлення тощо) і яким є зміст первинних текстів.

- яким способом виконані тексти та цифрові записи сум, дат обох розписок і підписи в них від імені ОСОБА_2 (за допомогою технічних засобів чи писальним приладом, за допомогою плоттера або іншої компютерної, копіювально-розмножувальної техніки); чи в один період часу було виконано тексти та цифрові записи сум, дат та підписи;

- в якій послідовності виконувались текст і підпис обох розписок.

Ухвалою Заводського районного суду м. Миколаєва від 7 червня 2018 року клопотання представника позивача задоволено частково. Призначено судову почеркознавчу експертизу, на вирішення якої поставлені питання: чи виконано тексти а також цифрові записи грошових сум та дат розписок від 26.12.2014 року та від 27.02.2015 року особисто ОСОБА_2 чи іншою особою; чи виконані вони однією особою, чи виконані вони під впливом збиваючих факторів (природних, штучних); чи перебувала особа, яка виконала тексти, цифрові записи та підписи у незвичайному стані та чи виконані розписки з наслідуванням почерку ОСОБА_2 В іншій частині клопотання відмовлено.

В апеляційній скарзі відповідач ОСОБА_2 просив скасувати ухвалу в частині відмови у призначенні судової технічної експертизи та призначити експертизу, задовольнивши клопотання у повному обсязі.

Апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

З матеріалів справи вбачається, що відповідач ОСОБА_2 заперечує позовні вимоги ОСОБА_1, посилаючись, в тому числі, на неналежність доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, внаслідок чого у нього виникли сумніви щодо достовірності грошових документів. З цих підстав представником відповідача заявлене клопотання про призначення комплексної технічної та почеркознавчої експертизи розписок, складених від імені ОСОБА_2, та запропоновані питання, які на його думку, потребують розяснень (а.с.79-86 том 2).

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 103 ЦПК України підставою для призначення експертизи є необхідність зясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, а сторонами не надані відповідні висновки.

Згідно пункту 1.2 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 8 жовтня 1998 року № 53/5 в редакції наказу від 26 грудня 2012 року №1950/5 (далі Інструкція), основними видами (підвидами) експертизи, зокрема, є почеркознавча та технічна експертиза документа.

Комплексною є експертиза, що проводиться із застосуванням спеціальних знань різних галузей науки, техніки або інших спеціальних знань (різних напрямів у межах однієї галузі знань) для вирішення одного спільного (інтеграційного) завдання (питання). До проведення таких експертиз у разі потреби залучаються як експерти експертних установ, так і фахівці установ та служб (підрозділів) інших центральних органів виконавчої влади або інші фахівці, що не працюють у державних спеціалізованих експертних установах (пункт 1.2.11 Інструкції).

Частиною 1 статті 112 ЦПК передбачено проведення комплексної експертизи не менш як двома експертами різних галузей знань або різних напрямів у межах однієї галузі знань.

Порядок призначення експертиз судом регламентований абзацом 6 глави 5 розділу І ЦПК.

Відповідно до частин 4,5 статті 103 ЦПК питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначає суд. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, розяснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобовязаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Вмотивованість судових рішень, до яких віднесені і ухвали суду, є загальною вимогою національного законодавства (статті 260 та 263 ЦПК).

Належне мотивування судового рішення, як стандарт, за яким оцінюється ефективність діяльності судової системи, на чому неодноразово наголошував Європейський суд з прав людини, свідчить, що право на мотивоване судове рішення є частиною загального права людини на справедливий і публічний розгляд справи, передбачений статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (справа «Суомінен проти Фінляндії» та інш.)

Проте, ухвала суду від 7 червня 2018 року таким вимогам не відповідає, оскільки взагалі не містить мотивів, за яких суд не встановив підстав для призначення частини комплексної експертизи - технічної експертизи документів, не зважаючи на те, що саме обставини внесення змін до документів були однією з підстав заперечень відповідача.

Не оцінювались судом і питання, що стосуються експертизи документів, як запропоновані представником відповідача.

Питання щодо технічної експертизи документів, її виду, доцільності призначення, орієнтовного переліку вирішуваних питань, умов призначення тощо урегульовані Інструкцією та Науково-методичними рекомендаціями з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень (розділ 3), що є додатком до неї.

Вирішенню питання про призначення експертизи передує збирання судом матеріалів, необхідних для її проведення, та належне їх оформлення.

Технічна експертиза документів проводиться виключно за оригіналами оспорюваних документів (розписок), які в матеріалах справи відсутні.

Збирання та витребування доказів виходить за межі повноважень апеляційного суду (стаття 367 ЦПК).

Крім того, запропоновані представником відповідача питання для проведення експертизи спрямовані на вирішення одного спільного завдання справжності розписок, тобто ідентифікація виконавця та встановлення фактів внесення змін до документів.

Одночасне дослідження всіх цих питань має сприяти повноті експертного дослідження з застосуванням комплексного підходу до вирішення цих питань, а також є необхідним з урахуванням можливості повного або часткового знищення документу в ході технічного дослідження.

Отже, колегія суддів вважає, що незаконність ухвали суду в частині відмови в проведенні комплексної експертизи (в частині проведення технічної експертизи документів) потребує скасування ухвали суду і в частині призначення почеркознавчої експертизи.

Така необхідність повязана й з тим, що ухвала суду і в цій частині не відповідає вимогам процесуального законодавства та вимогам до проведення почеркознавчої експертизи (пункти 1.2-1.12 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень).

Так, при вирішенні питання про призначення експертизи суд не зібрав вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки підпису особи, від імені якої складено розписки.

Не витребувані судом і оригінали розписок, на підставі яких (виключно) проводиться почеркознавча експертиза.

Перелік всіх наданих експерту документів для проведення експертизи має бути зазначено в ухвалі суду про призначення експертизи.

Неможливість проведення почеркознавчої експертизи на підставі ухвали суду від 7 червня 2018 року стала підставою повернення матеріалів справи суду з клопотанням експерта від 9 липня 2018 року (а.с. 128 том 2).

Необхідність попереднього збирання матеріалів для проведення як одного виду експертизи, так і комплексної експертизи; їх дослідження судом за участю сторін; зясування питання про можливе часткове або повне знищення досліджуваних документів у процесі технічної експертизи; дача дозволу на таке знищення та інші обставини унеможливлюють вирішення клопотання про призначення комплексної експертизи по суті на стадії апеляційного провадження.

До того ж вирішення апеляційним судом клопотань щодо забезпечення доказів на стадії розгляду справи по суті в суді першої інстанції позбавляє сторони права на апеляційне оскарження прийнятого за клопотанням рішення.

За таких обставин ухвала суду першої інстанції від 7 червня 2018 року підлягає скасуванню в повному обсязі з передачею справи до суду першої інстанції для вирішення клопотання представника відповідача про забезпечення доказів.

Керуючись статтями 374, 375, 382 ЦПК України, колегія суддів

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити частково.

Ухвалу Заводського районного суду м. Миколаєва від 7 червня 2018 року скасувати, справу направити до того ж суду для продовження розгляду клопотання про забезпечення доказів.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий О.О.Данилова

Судді: В.В.Коломієць

ОСОБА_4

---------------------------------

Повний текст постанови складено 16 серпня 2018 року.