П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 серпня 2018 року

м. Харків

Справа № 640/8685/17

Провадження № 22-ц/790/2787/18

Апеляційний суд Харківської області в складі колегії суддів:

головуючого - Бровченко І.О.

суддів - Кіся П.В., Піддубного Р.М.,

за участю секретаря - Прокопчук І.В.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1

відповідач - Харківське учбово-виробниче підприємство № 1 Українського товариства глухих

інші учасники справи:

третя особа - Всеукраїнська громадська організація інвалідів «Українське товариство глухих»

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 20 березня 2018 року в складі судді Нев'ядомського Д. В. по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Харківського учбово-виробничого підприємства № 1 Українського товариства глухих, третя особа - Всеукраїнська громадська організація інвалідів «Українське товариство глухих», про стягнення заборгованості за невиконання умов договору,

в с т а н о в и в:

В провадженні Київського районного суду м. Харкова перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Харківського учбово-виробничого підприємства №1 Українського товариства глухих, третя особа - Всеукраїнська громадська організація інвалідів «Українське товариство глухих», про стягнення заборгованості за невиконання умов договору.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 14 червня 2017 року накладено арешт на адміністративно-побутовий корпус літ «А-4» та цех літ. «Б-2», розташовані за адресою: АДРЕСА_1, та заборонено відчужувати у будь-який спосіб третім особам Харківському (учбово-виробничому підприємству№1 Українського товариства глухих та Всеукраїнській громадській організації інвалідів «Українському товариству глухих» адміністративно-побутовий корпус літ «А-4» та цех літ. «Б-2», розташовані за адресою: АДРЕСА_1 .

Представник третьої особи Ягленко М.С., який діє в інтересах Всеукраїнської громадської організації інвалідів «Українське товариство глухих» звернувся до Київського районного суду м. Харкова з заявою, в якій просить скасувати вжиті ухвалою Київського районного суду від 14 червня 2017 року заходи забезпечення позову, мотивуючи тим, що майно на яке накладено арешт належить третій особі, а не відповідачу. Адміністративно-побутовий корпус до 26 квітня 2017 року належав ПОГ ХВП № 1 на праві господарського відання. На момент подання позовної заяви позивачем, а також на момент постановлення ухвали Київським районним судом м. Харкова від 14 червня 2017 року про накладення арешту, відповідач не мав жодних речових прав на нерухоме майно.

Представник позивача заперечував щодо вищезазначеного клопотання.

Представник відповідача підтримав клопотання представника третьої особи.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 20 березня 2018 року скасовано заходи забезпечення позову вжиті ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 14 червня 2017 року по цивільній с праві за позовом ОСОБА_1 до Харківського учбово-виробничого підприємства № 1 Українського товариства глухих, третя особа Всеукраїнська громадська організація інвалідів «Українське товариство глухих» про стягнення заборгованості за невиконання умов договору, у вигляді у вигляді накладення арешту на адміністративно-побутовий корпус літ «А-4» та цех літ. «Б-2», розташовані за адресою: АДРЕСА_1, та заборонити відчужувати у будь-який спосіб третім особам Харківському (учбово-виробничому підприємству№1 Українського товариства глухих та Всеукраїнській громадській організації інвалідів «Українському товариству глухих» (адміністративно-побутовий корпус літ «А-4» та цех літ. «Б-2», розташовані за адресою: АДРЕСА_1.

Не погодившись із вказаним судовим рішенням, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу суду скасувати та відмовити у задоволені заяви посилаючись на порушення судом норм процесуального права. В обґрунтування скарги зазначає, що позивач не міг залучити Всеукраїнську громадську організацію інвалідів «Українське товариство глухих» у якості співвідповідача, оскільки дана організація не була стороною по договорам, за яких було стягнуто борг. Нежитлові приміщення, на які було накладено арешт, належать відповідачу на праві господарського відання. Скасування даних заходів забезпечення позову унеможливить виконання рішення суду.

Заслухавши доповідь судді, вивчивши та дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали в межах доводів апеляційної скарги, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Задовольняючи заяву про скасування заходів забезпечення позову суд першої інстанції вважав за необхідне скасувати заходи забезпечення позову, застосовані на підставі ухвали Київського районного суду м. Харкова від 14 червня 2017 року по цивільній справі № 640/8685/17, оскільки арештований адміністративно-побутовий корпус належить на праві власності тертій особі, що підтверджується свідоцтвом про право власності від 23 вересня 1999 року.

Вказаний висновок суду є законним і обґрунтованим, з огляду на наступне.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено наявними в матеріалах справи доказами, що ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 14 червня 2017 року накладено арешт на адміністративно-побутовий корпус літ «А-4» та цех літ. «Б-2», розташовані за адресою: АДРЕСА_1, та заборонено відчужувати у будь-який спосіб третім особам Харківському (учбово-виробничому підприємству№1 Українського товариства глухих та Всеукраїнській громадській організації інвалідів «Українському товариству глухих» адміністративно-побутовий корпус літ «А-4» та цех літ. «Б-2», розташовані за адресою: АДРЕСА_1 .

Як роз'яснено в п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з'ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв'язку із застосуванням відповідних заходів.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів позивача щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову з урахуванням розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв'язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв'язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 150 ЦПК України, позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в іншій особі.

Адміністративно-побутовий корпус літ «А-4» та цех літ. «Б-2», розташовані за адресою: АДРЕСА_1, належать на праві власності Всеукраїнській громадській організації інвалідів «Українське товариство глухих», що підтверджується Свідоцтвом про право власності від 23 вересня 1999 року та Інформацією в Єдиному державному реєстрі прав на нерухоме майно.

Відповідно до ч. 1 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Пленум ВСУ в п. 10 постанови № 9 від 22.12.2006 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» роз'яснив, що заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

Оскільки заходи забезпечення позову були вжиті щодо майна яке належить на праві власності Всеукраїнській громадській організації інвалідів «Українське товариство глухих», позовні вимоги до останніх не пред'являлись, суд першої інстанції обґрунтовано скасував заходи забезпечення позову.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду .

Доводи апеляційної скарги зводяться до переоцінки доказів та непогодження з їх оцінкою судом першої інстанції, і на правильність висновків суду не впливають.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 375, 381-384, 389, 390 ЦПК України, -

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1залишити без задоволення.

Ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 20 березня 2018 року залишити без змін

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду тільки у випадках передбачених частиною 3 статті 389 ЦПК України протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 03 вересня 2018 року.

Головуючий

Судді