Постанова

Іменем України

05 вересня 2018 року

м. Київ

справа № 204/1348/15-ц

провадження № 61-18148св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Стрільчука В. А.,

суддів: Кузнєцова В. О., Олійник А. С. (суддя-доповідач), Погрібного С. О., Усика Г. І.,

учасники справи:

позивач - Публічне акціонерне товариство «ДТЕК Дніпрообленерго»,

відповідач - ОСОБА_3,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу ОСОБА_3 на рішення Апеляційного суду Дніпропетровської області від 24 травня 2017 року у складі колегії суддів: Макарова М. О., Деркач Н. М., Петешенкової М. Ю.,

ВСТАНОВИВ:

У березні 2015 року Публічне акціонерне товариство «ДТЕК Дніпрообленерго» (далі - ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго») звернулося до суду з позовом до ОСОБА_3 про відшкодування збитків, в обґрунтування якого посилалося на те, що під час перевірки стану електричних приладів обліку і електроустановок жилого будинку відповідача ОСОБА_3, яка проводилась 15 лютого 2014 року за адресою: АДРЕСА_1, представниками позивача виявлено порушення Правил користування електричною енергією для населення (далі - ПКЕЕ), а саме: розкрадання електричної енергії шляхом самовільного підключення до електричної мережі поза приладу обліку прихованим способом, внаслідок чого електроенергія споживалась, але приладом обліку не враховувалась. Представниками позивача складено акт про порушення споживачем ПКЕЕ за № 111226 від 15 лютого 2014 року відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04 липня 2006 року за № 782/12656 (далі - Методика №562). На підставі вказаного вище акта нарахована вартість електричної енергії, яка не облікована, в сумі 25 407,54 грн за період з 15 лютого 2011 року по 15 лютого 2014 року, тобто за 1 096 днів.

Позивач просив стягнути з відповідача на свою на користь збитки у розмірі 25 407,54 грн, додатково оплатні витрати у розмірі 395,76 грн та судові витрати.

Рішенням Красногвардійського районного суду м. Дніпраопетровська від 28 грудня 2016 року позов ПАТ «ДТЕК «Дніпрообленерго» задоволено частково. Стягнуто з ОСОБА_3 на користь ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» збитки у розмірі 10 432,40 грн, додатково оплатні витрати 395,76 грн та судовий збір 243,60 грн, а всього 11 071,76 грн.

Ухвалюючи рішення про часткове задоволення позову, суд першої інстанції виходив з доведеності вимог позивача. Водночас, відповідно до абзацу 2 пункту 2.7 Методики № 562 для розрахунку загального обсягу самовільно спожитої електричної енергії за кількість днів у періоді, за який має здійснюватися перерахунок, береться сумарна кількість днів у періоді від дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або з дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої здійснено самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення до дня усунення самовільного підключення. З огляду на ці положення суд першої інстанції дійшов висновку, що розрахунок мав проводитись за період з 15 лютого 2013 року по 15 лютого 2014 року, тобто за 365 днів, тому з відповідача підлягає стягненню на користь позивача сукупна кількість недорахованої електроенергії за вказаний період у розмірі 15611 кВт/г у сумі 10 432,40 грн.

Рішенням Апеляційного суду Дніпропетровської області від 24 травня 2017 року рішення суду першої інстанції скасовано. Ухвалено нове рішення про задоволення позову. Стягнуто з ОСОБА_3 на користь ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» суму збитків у розмірі 25 407, 54 грн. Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Рішення суду апеляційної інстанції мотивовано тим, що посилання суду першої інстанції при визначенні суми завданих збитків на пункт 2.7 Методики №562 є помилковим, оскільки відповідно до цього пункту розрахунок загального обсягу самовільно спожитої електричної енергії здійснюється у разі порушення підпункту 5 пункту 2.1 цієї Методики, яким передбачено, таке порушення ПКЕЕ як самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника. Тобто ці порушення можливо встановити без демонтажу конструкції, відкритим способом, які представник електропостачальника може виявити візуально. Суд апеляційної інстанції вказав, що підлягає застосуванню пункт 3.3 Методики, оскільки виявлене порушення ПКЕЕ було вчинене прихованим способом, що візуально виявити неможливо.

26 червня 2017 року ОСОБА_3 звернулася до суду з касаційною скаргою на рішення апеляційного суду, в якій просить скасувати рішення суду апеляційної інстанції та ухвалити нове рішення про відмову в позові.

01 вересня 2017 року ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ відкрито касаційне провадження у справі за поданою касаційною скаргою.

У квітні 2018 року вказану справу разом з матеріалами касаційного провадження передано до Верховного Суду.

Відповідно до підпункту 4 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України, у редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів», касаційні скарги (подання) на судові рішення у цивільних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного цивільного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Касаційну скаргу мотивовано тим, що суд апеляційної інстанції неправомірно послався на пункт 3.3. Методики №562, не врахував, що відповідач за ці періоди сплачувала кошти за спожиту електроенергію та не взяв до уваги той факт, що прибудова до її будинку була здійснена лише у жовтні 2013 року.

Відповідно до статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими. Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції. Суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, які є обов'язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Вивчивши матеріали цивільної справи, перевіривши доводи касаційної скарги, Верховний Суд дійшов висновку про залишення касаційної скарги без задоволення з таких підстав.

Судами встановлено, що 25 червня 2007 року між ОСОБА_3 та ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» укладено договір № 3715023 про користування електричною енергією для побутових споживачів Дніпропетровської області.

15 лютого 2014 року представниками позивача проведена технічна перевірка стану електричних приладів обліку і електроустановок у ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_1. Під час цієї перевірки виявлено порушення ПКЕЕ, а саме: розкрадання електричної енергії шляхом самовільного підключення до електричної мережі поза приладом обліку розеток прихованим способом, внаслідок чого електроенергія споживалась, але приладом обліку не враховувалась.

З огляду на те, що такі дії є правопорушеннями в електроенергетиці, прямо передбаченими статтею 27 Закону України «Про електроенергетику» та пунктом 48 ПКЕЕ, представниками енергопостачальника, відповідно до пункту 53 цих правил складено акт про порушення споживачем ПКЕЕ за № 111226 від 15 лютого 2014 року, який відповідач підписала із зауваженнями.

На підставі цього акта було здійснено нарахування вартості електричної енергії, яка була не облікована через порушення ПКЕЕ, відповідно до пункту 3.5 Методики № 562. Період розрахунку складає з 15 лютого 2011 року по 15 лютого 2014 року, тобто за 1 096 днів.

Таким чином, за користування не облікованою електроенергією відповідачу нараховано до сплати 25 407,54 грн. Відповідач оплату нарахованої суми не здійснила.

Крім того, відповідачу проведена позачергова технічна перевірка, яка є оплатною послугою, вартість якої склала 395,76 грн, що підтверджується актом технічної перевірки стану і схеми підключення засобу обліку.

Згідно із статтею 1 Закону України «Про електроенергетику» (далі - Закон) споживачами електроенергії є суб'єкти господарської діяльності та фізичні особи, які використовують енергію для власних потреб на підставі договорів про її продаж та купівлю.

Відповідно до статті 26 Закону споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України.

Споживач забезпечує в установленому законом порядку безперешкодний доступ відповідальних представників енергопостачальника, підприємства, яке здійснює передачу енергії, до власних енергетичних установок для здійснення контролю за рівнем споживання енергії, відключення та обмеження споживання відповідно до встановленого порядку, а також уповноважених осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, для здійснення державного енергетичного нагляду (контролю) за дотриманням вимог нормативно-правових актів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж суб'єктів електроенергетики та споживачів енергії в порядку, визначеному Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Відповідно до статті 27 Закону правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність.

Правопорушеннями в електроенергетиці є крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; порушення правил користування енергією.

Методика розрахунку розміру шкоди, завданої енергопостачальнику внаслідок викрадення електроенергії, встановлюється Кабінетом Міністрів України.

ПКЕЕ, затверджені Постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26 червня 1999 року, також регулюють відносини між громадянами та енергопостачальниками, обов'язкові для виконання всіма споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності (пункт 1 ПКЕЕ).

Відповідно до пункту 37 ПКЕЕ енергопостачальник має право знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією.

Згідно з пунктом 3 Методики №562 визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ, вартість необлікованої електричної енергії розраховується на підставі акта про порушення, який складається відповідно до передбаченої ПКЕЕ процедури та в разі виявлення зазначених у ній порушень.

Пунктом 3.1 Методики №562 передбачено, що підставою для застосування її положень є виявлення таких порушень ПКЕЕ: 1) пошкодження або відсутності на приладах обліку пломб з відбитками тавр про повірку приладів обліку (за умови наявності акта про збереження пломб, складеного в порядку, установленому ПКЕЕ, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування приладів обліку та за умови втручання споживача в роботу приладів обліку); 2) пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр електропередавальної організації або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про збереження пломб, складеному в порядку, установленому ПКЕЕ, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування приладів обліку, установлення індикаторів та передачу на збереження приладів обліку електричної енергії, відповідних пломб та індикаторів; 3) пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, використання фазозсувного трансформатора тощо (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу (власнику або наймачу об'єкта) приладів обліку, установлених пломб та індикаторів); 4) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) без порушення схеми обліку; 5) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку; 6) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника; 7) використання «штучного нуля», що призвело до споживання необлікованої електричної енергії.

Розрахунок вартості необлікованої електричної енергії згідно з пунктом 3.3 Методики №562 здійснюється за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості не облікованої електричної енергії; та за кількістю днів (розрахунковий період).

Залежно від характеру виявленого порушення ПКЕЕ (підпункти 1-7 пункту 3.1 Методики №562) добовий обсяг споживання електричної енергії визначається за формулами, які визначені пунктами 2.7, 3.4 та 3.6 цієї Методики. Кількість днів, яка береться для розрахунку обсягу самовільно спожитої електричної енергії, може становити шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, дванадцять місяців та три роки (пункт 3.3 Методики № 562).

Згідно з підпунктом «а» пункту 3.3 Методики №562 у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 3.1 цієї глави (у частині щодо пошкодження приладів обліку), кількість днів у періоді, за який має здійснюватися перерахунок, враховується з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня усунення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.

Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об'єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки.

Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, учинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку мали можливість, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.

За підпунктом «б» пункту 3.3 Методики № 562 у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричних мереж енергопостачальника із дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, та до дня усунення порушення.

Відповідно до ПКЕЕ контрольний огляд засобу обліку - виконання комплексу робіт з метою візуального обстеження цілісності засобу обліку (корпусу, скла, кріплення тощо), цілісності встановлених згідно з актом про пломбування пломб та наявності відбитків їх тавр, зняття показів засобів обліку, а технічна перевірка - виконання комплексу робіт з метою визначення відповідності стану засобу обліку електричної енергії та схеми його підключення, а також відповідності стану електропроводки та електроустановок від межі балансової належності до точки обліку, яка має здійснюватися постачальником електричної енергії не рідше одного разу на три роки.

Згідно з пунктом 1.2 ПКЕЕ прихована електропроводка - це електрична проводка, яка приєднана до електричної мережі поза розрахунковим засобом обліку, яку представник постачальника без використання спеціальних технічних засобів або часткового демонтажу будівельних конструкцій, оздоблювальних матеріалів, під час попереднього контрольного огляду засобу обліку або технічної перевірки не мав можливості виявити.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що при огляді жилого будинку відповідача було виявлено самовільне підключення електричної проводки та розеток електромережі поза приладу обліку електричної енергії та приховано (під стелею), яке виявлено після демонтажу будівельної конструкції за допомогою сигналізатора прихованої електропроводки та індикатора напруги, що підтверджується відповідачем, а також актом № 111226 від 15 лютого 2014 року, складеним інспекторами ДГЕС 2РЕС ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» (а.с. 4).

Для виявлення самовільно підключеного проводу до електромережі представники енергопостачальника використовували спеціальні технічні засоби та провели частковий демонтаж будівельних конструкцій, підключення яких виявити візуально не можливо, тому суд апеляційної інстанції дійшов правильного висновку, що споживачем було здійснено самовільне підключення поза приладу обліку електроенергії прихованим способом. Враховуючи спосіб підключення розрахунок збитків, завданих енергопостачальнику, необхідно здійснювати відповідно до пункту 3.3 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією.

Суд апеляційної інстанції врахував положення зазначених норм правата дійшов правильного висновку про задоволення позовних вимог ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» про стягнення з відповідача заборгованості, погодившись з його розрахунком, здійсненого за формулою, визначеною пунктом 3.3 Методики.

Доводи касаційної скарги ОСОБА_3 були предметом розгляду апеляційного суду, на правильність висновків суду апеляційної інстанції не впливають та їх не спростовують, а зводяться лише до переоцінки доказів, тому Верховним Судом не беруться до уваги.

Згідно із частиною першою статті 410 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення без змін, якщо визнає, що рішення ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на зазначене, доводи касаційної скарги не спростовують встановлені у справі фактичні обставини, тому Верховний Суд дійшов висновку про залишення касаційної скарги без задоволення, а рішення суду апеляційної інстанції - без змін.

Керуючись статтями 400, 409, 410, 415 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду,

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_3 залишити без задоволення.

Рішення Апеляційного суду Дніпропетровської області від 24 травня 2017 року залишити без змін.

Головуючий В. А. Стрільчук

Судді: В. О. Кузнєцов

А. С. Олійник

С. О. Погрібний

Г.І. Усик