Провадження № 2/161/3423/18
У Х В А Л А

15 серпня 2018 року суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області Крупінська С.С., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про виділ частки нерухомого майна в натурі, -

в с т а н о в и в :

Позивачі звернулися в суд із позовом до відповідача про виділ частки нерухомого майна в натурі.

Дана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Зокрема, позовна заява не містить зазначення ціни позову, який підлягає грошовій оцінці (п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України).

За змістом п. п. 9, 10 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна; у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Як вбачається з позовної заяви, позивачами заявлено вимогу майнового характеру - виділення в натурі частки з нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності, а саме, житлового будинку.

Постановою Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах за позовами про захист права власності» № 20 від 22.12.1995 року, зі змінами та доповненнями, визначено, що вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору.

Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Між тим, ціна позову щодо вимог майнового характеру позивачами у позові не зазначена.

З огляду на вищевикладене, позивачам необхідно зазначити ціну позову, враховуючи вищезазначені норми, відповідно до вимог п. п. 9, 10 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, виходячи з пред'явлених позовних вимог.

При звернені з даним позовом позивачем ОСОБА_1 сплачено судовий збір у сумі 2559 грн. 54 коп.

Частиною 4 ст. 177 ЦПК України визначено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з вимогами ч. 7 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

В силу вимог ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» при поданні до суду позовної заяви майнового характеру фізичною собою, сплачується судовий збір за ставкою 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму працездатних осіб (704,80грн). та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (8810,00грн.).

Оскільки позивачами, кожним зокрема, не визначено ціну, а тому належним чином і не сплачено судовий збір при зверненні до суду.

Відповідно до п. 6 ч. 3 ст. 175 ЦПК України крім іншого, позовна заява повинна містити відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обовязковий досудовий порядок урегулювання спору.

Відповідно до положення статті 16 Цивільного процесуального кодексу України, сторони вживають заходів для досудового врегулювання спору за домовленістю між собою або у випадках, коли такі заходи є обов'язковими згідно із законом. Особи, які порушили права і законні інтереси інших осіб, зобов'язані поновити їх, не чекаючи пред'явлення претензії чи позову.

Відповідно до ч. 1 ст. 364 ЦК України, співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності.

У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації (ч. 3 ст. 364 ЦК України).

Договір про виділ у натурі частки з нерухомого спільного майна укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню(ч. 4 ст. 364 ЦК України).

Позивачами не обґрунтовано неможливості врегулювання спору в позасудовому порядку, доказів того, що вони звертались до відповідача з пропозицію укласти договір про виділ у натурі частки з нерухомого майна та їм в цьому було відмовлено, суду не надано.

Слід зазначити, що частки у даному житловому будинку сторін є рівними, тобто, позивачам ОСОБА_1, ОСОБА_2 та померлій ОСОБА_4 в даному житловому будинку належить на ? частині будинку. Однак, розмір частки відповідача становить 43,9 кв.м., а позивачів 87,5 кв.м., що не є рівнозначним. Оскільки позивачі просять суд виділити в натурі частину житлового будинку по фактичному користуванню співвласниками частин будинку з відхиленням від ідеальних долей, то слід зазначити розмір компенсації , що підлягає сплаті відповідачу у звязку з відхиленням від ідеальних долей.

Як зазначено у позовній заяві, то ОСОБА_4 померла, однак, в матеріалах справи відсутні докази, що підтверджують дану обставину.

Що ж до заявленого клопотання про направлення запиту щодо особи, яка проживала з ОСОБА_4 на час смерті, то слід зазначити, що дане клопотання має бути подано відповідно до вимог ст.ст. 182 ч. 2, 183 ЦПК України.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З врахуванням викладеного, суд вважає за необхідне залишити дану заяву без руху та надати строк для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про виділ частки нерухомого майна в натурі залишити без руху.

Надати заявнику строк для усунення зазначених недоліків протягом 10-ти днів з дня отримання ним копії ухвали.

У випадку не усунення недоліків у зазначений судом строк заява буде вважатись неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Луцького міськрайонного суду С.С.Крупінська