ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
____________________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 жовтня 2018 року Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі: головуючого судді Чернишової Є.Ю., за участі секретаря Пруднікової П.М., представника позивача ОСОБА_1, представників відповідачів Осінської Л.М., Будової Н.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_4 до Комунального підприємства Фастівської міської ради «Фастівська житлово-експлуатаційна контора», Комунального підприємства «Фастівтепломережа» про відшкодування матеріальної та моральної (немайнової) шкоди, завданої залиттям квартири,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась до Фастівського міськрайонного суду Київської області з позовом до Комунального підприємства Фастівської міської ради «Фастівська житлово-експлуатаційна контора», Комунального підприємства «Фастівтепломережа» про відшкодування матеріальної та моральної (немайнової) шкоди, завданої залиттям квартири. Свої позовні вимоги мотивує тим, що вона є власником квартири АДРЕСА_1, балансоутримувачем якого є Комунальне підприємство Фастівської міської ради «Фастівська ЖЕК». Позивач вказує, що 25 грудня 2014 року її квартиру було затоплено водою внаслідок її проникнення з технічного поверху житлового будинку та їй була завдана матеріальна шкода, розмір якої згідно локального кошторису розрахунку вартості, складеного ТОВ «СТІЛАРМ ТРЕЙД» від 03.03.2016 складає 17660 грн 40 коп. Працівниками КП Фастівської міської ради «Фастівська ЖЕК» відповідно до письмового звернення позивача від 26.12.2014 було проведено обстеження квартири та встановлено причини залиття: прорив водопровідної труби на технічному поверсі, обслуговує і несе відповідальність за яку обслуговуюча організація КП Фастівської міської ради «Фастівська ЖЕК».

Позивач неодноразово зверталася до відповідача з вимогами добровільно провести ремонтні роботи або відшкодувати матеріальну шкоду, відповідач запропонував провести ремонтні роботи без відшкодування шкоди в судовому порядку, але вказані ремонтні роботи розпочалися та закінчилися на ванній кімнаті, а решта приміщень: житлова кімната та коридор станом на день подачі позову залишилися без проведення відповідних ремонтних робіт.

Крім того, залиття квартири та пов'язанні з ним додатковізусилля для відновлення попереднього становища призвело до завдання позивачу моральної шкоди, яку вона оцінює в 5000 грн.

Виходячи з викладеного позивач просила стягнути з відповідачів солідарно 17660,40 грн. матеріальної шкоди, 5000 грн. моральної шкоди, а також 551,21 грн судових витрат.

Представником КП ФМР «Фастівська житлово-експлуатаційна контора» був наданий відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що у разі аварії і залитті квартири складається акт про залиття, що повинен відповідати Додатку №4 до п.2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 №76. Тобто факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації підприємства, яка є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов'язковою. Проте акт залиття, який був наданий позивачем, не відповідає зазначеній формі. В акті не встановлено причину залиття, не залучено представника балансоутримувача (майстра дільниці, слюсаря - сантехніка), які б могли описати, що стало причиною залиття, в якій системі це сталося, чи було несанкціоноване втручання мешканців у роботу системи тому даний акт не має ніякої юридичної сили.

Крім того зазначив, що до акта залиття додається акт збитків внаслідок залиття, який був складений ТОВ «Стіларм Трейд» всупереч постанові КМУ від 23 травня 2011 року №554 ліцензію державної архітектурно-будівельної інспекції України на здійснення господарської діяльності з будівництва об'єктів IV і V категорії складності (за переліком видів робіт згідно з додатком), оскільки в перелік видів робіт провадження господарської діяльності з будівництва об'єктів IV і V категорії складності не входить діяльність по складанню кошторису на проведення відновлювального ремонту. Також звернув увагу, що позивачем надана договірна ціна на ремонт житлової квартири за адресою АДРЕСА_1, а не встановлення збитків в результаті затоплення.

З приводу долученого локального кошторису на будівельні роботи, складених на основі креслення (специфікації), зазначив, що повинен був бути складений кошторис, до якого долучається кваліфікаційний сертифікат, а кошторис затверджується печаткою кошторисника, лише тоді можна встановити суму збитків.

Крім того, позивач сам запропонував, щоб КП Фастівська ЖЕК усунула наслідки затоплення, що і було зроблено підприємством відповідно до наряду-замовлення за січень та лютий 2015 року на виконання робіт по поточному ремонту житлового фонду, де вказана квартира позивача, тобто були вжиті заходи досудового врегулювання спору.

Також зазначив, що згідно Рішення Фастівської міської ради Київської області №3-ІЛХ-У від 29.10.2009 року внутрішньо будинкові мережі централізованого теплопостачання та котельні житлового фонду безоплатно передані на баланс КП «Фастівтепломережа», перелік котелень, що передаються з балансу КП «Фастівтенло» на баланс КП «Фастівтепломережа» зазначені в Додатку до рішення міської ради від 29.10.2009р. №3-ІЛХ-У. З Додатку до рішення міської ради від 29.10.2009р. №3-ІЛХ-У видно, що котельня по АДРЕСА_1 передана на баланс КП «Фастівтепломережа». Актом приймання-передачі в оперативне обслуговування внутрішньо будинкових мереж централізованого теплопостачання та додатком до акту від 01.07.2009р. також підтверджується те, що внутрішньо будинкові мережі централізованого теплопостачання, передані в оперативне обслуговування КП «Фастівтепломережа» та не належать КП «Фастівська ЖЕК».

Позивачем була подана відповідь на відзив КП Фастівської міської ради «Фастівська житлово-експлуатаційна контора», в якій зазначив, що 25 грудня 2014 року було виявлено залиття квартири та цього ж дня про це було повідомлено диспетчерську службу КП Фастівська міська рада «Фастівська житлово-експлуатаційна контора». Відповідно до п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства № 76 від 17.05.2005 року, заявки на несправність інженерного обладнання або конструкцій повинні розглядатися в день їх надходження. При цьому термін виконання робіт повторно не продовжується. Неусунення несправностей в установлений термін є невиконанням робіт. Заявки пов'язані з забезпеченням безпеки проживання, усуваються в терміновому порядку. У разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт (додаток 4). Відповідачем вказаних правил дотримано не було, додатку 4 не було взагалі складено, але представником позивача факт залиття квартири позивача та його наслідки, місця та джерело виникнення аварії фото зафіксовано, і як доказ мається в матеріалах справи. Також вказує, що саме відповідачі, які підписали акт від 19.08.2014 про відключення (включення) опалення будинку по АДРЕСА_1 та не перевірили якість виконаних робіт щодо відключення (включення) опалення зазначеного будинку від центрального теплозабезпечення шляхом злиття з будинку теплоносія та від'єднання подаючих та зворотніх тепломережових трубопроводів теплопостачання на тепловому вводі від внутрішніх систем опалення будинку, а також правильність дотримання технічних норм, мають нести відповідальність за завдані збитки.

Представником Комунального підприємства «Фастівтепломережа» наданий відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що відповідно до рішення виконавчого комітету Фастівської міської ради № 151 від 23.07.2010 укладено договір № 2607/10 від 26.07.2010 про надання послуг з технічного обслуговування внутрішньо будинкових мереж централізованого теплопостачання багатоповерхових будинків, що перебувають на балансі КП ФМР «Фастівська ЖЕК». Згідно розділу 2 даного договору послуги надаються працівниками виконавця (КП «Фастівтепломережа») в процесі їх споживання. Відповідно до рішення виконавчого комітету Фастівської міської ради № 245 від 15.08.2014 «Про надання дозволу КП «Фастівтепломережа» на проведення робіт по відключенню багатоповерхових будинків від мереж централізованого теплопостачання». 19.08.2014 було проведено відключення опалення будинку № АДРЕСА_1 (Миру) від централізованого теплозабезпечення шляхом злиття з будинку теплоносія та від'єднання подаючих та зворотніх тепломережевих трубопроводів теплопостачання на тепловому вводі внутрішніх систем опалення будинку, про що складено відповідний акт. Таким чином на момент аварії послуга централізованого теплопостачання мешканцями вказаного будинку взагалі не споживалась, внутрішньобудинкова мережа централізованого теплопостачання не використовувалася за своїм функціональним призначенням, і відповідно до розділу 2 Договору № 2607/10 КП «Фастівтепломережа» даний будинок вже не обслуговувало. Даний факт підтверджується зняттям опалювальних площ вказаного будинку з відповідного обліку загальної опалювальної площі житлового фонду, який ведеться КП «Фастівтепломережа».

Крім того, представників КП «Фастівтепломережа» не було залучено до комісійного обстеження зазначеного об'єкта по факту залиття, що також доводить безпідставність звернених до підприємства позовних вимог, так як представник організації, яка обслуговує внутрішньо будинкові системи опалення, відповідно до Правил утримання житлових будинків та при будинкових територій, затверджених Наказом державного комітету України з питань житлово-комунального господарства № 76 від 17.05.2005 р., має бути залучений в обов'язковому порядку. Виходячи з викладеного, просили відмовити у задоволенні позову.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 29 березня 2016 року провадження у справі було відкрито.

Ухвалою суду від 25 квітня 2016 року задоволено клопотання представника позивача та залучено в якості співвідповідача по справі КП «Фастівтепломережа».

Ухвалою суду від 04 липня 2016 року задоволено клопотання представника відповідача, призначено по справі будівельно-технічну експертизу.

Ухвалою суду від 10 травня 2017 року відновлено провадження у справі.

Ухвалою суду від 23 травня 2017 року клопотання представника відповідача задовольнити частково, справу направлено повторно до експертної установи для виконання судової експертизи, призначеної ухвалою суду від 04 липня 2016 року.

Ухвалою суду від 05 березня 2018 року поновлено провадження у справі.

Ухвалою суду від 30 травня 2018 року клопотання представника позивача про витребування доказів задоволено частково.

Ухвалою суду від 22 серпня 2018 року закрито підготовче провадження у справі, справу призначено до судового розгляду по суті.

В судовому засіданні представник позивача надав пояснення, аналогічні викладеним, просив позов задовольнити.

Представник відповідача Комунального підприємства Фастівської міської ради «Фастівська житлово-експлуатаційна контора» в судовому засіданні заперечувала проти задоволення позову, просила відмовити в його задоволені з підстав, викладених у відзиві.

Представник Комунального підприємства «Фастівтепломережа» в судовому засіданні зазначив, що підприємство не здійснювало технічне обслуговування внутрішньо будинкових мереж водопостачання як гарячого, так і холодного, договір з позивачем не укладався. Між відповідачем та позивачем станом на 25.12.2014 були відсутні будь-які договірні відносини. Твердження ЖЕКу, що роботи КП «Фастівтепломережа» по відключенню централізованого теплозабезпечення трубопроводів теплопостачання на тепловому вводі від внутрішніх систем опалення будинку АДРЕСА_1 проведено неякісно, в трубопроводі залишилась вода, при замерзанні трубопровід лопнув, що призвело до витікання води є безпідставним, оскільки, по перше, витікання води сталося з труби гарячого водопостачання, а не тепломережевих трубопроводів, що підтвердив ЖЕК в запереченні на позовну заяву, а по друге, роботи по відключенню централізованого теплозабезпечення шляхом злиття з будинку теплоносія та від'єднання подаючих та зворотніх тепломережевих трубопроводів теплопостачання на тепловому вводі від внутрішніх систем опалення будинку АДРЕСА_1 прийняті ЖЕКом без зауважень, про що свідчить підпис представника ЖЕКу засвідчений печаткою, акт від 19.08.2014. Представник відповідача також зазначила, що позивачем абсолютно необґрунтовано визначено розмір матеріальної шкоди в сумі 17 660,40 грн. та моральної шкоди в сумі 5 000,00 грн., тобто позивачем не доведено обґрунтованості вимог щодо відшкодування вказаної шкоди.

В судовому засіданні свідок ОСОБА_8, яка є сусідкою позивачки з квартири 186, суду показала, що вона проживає на 8 поверсі та її квартиру теж було затоплено. Коли вона звернулась до сусідки суміжної квартири, оскільки думала, що саме через неї затопили, дізналася, що у сусідки теж тече вода. Вона бачила як на технічному поверсі стояли тази, відра і було багато води, там прорвало трубу. Вона стала телефонувати до ЖЕКу і сказала, щоб прислали людей і відремонтували дане пошкодження. Приїхали працівники і все поварили, чи це були працівники ЖЕКу, чи працівники тепломережі їй невідомо. Зазначила, що вона ходила і дивилася в інші квартири, була і в квартирі №177 у коридорі і бачила, що у них було залите.

Свідок ОСОБА_9 в судовому засіданні показав, що у 2014 році зустрів ОСОБА_1 (представника позивача), який попросив його подивитися квартиру. Коли вони піднялися на АДРЕСА_1, то побачили, що по стінам тече вода, залито було по сьомий поверх. Потім вони піднялися на технічний поверх, де підключаються та відключаються всі комунікації, тобто холодна, гаряча вода, теплотраса. Там він побачив прорив і ця вода бігла на 9 поверх, стояли тази та миски. Він був присутній, коли складався акт залиття квартири. В квартирі був присутній працівник ЖЕКу на прізвище ОСОБА_10. Крім того показав, що з вікна його будинку видно крило будинку, де сталося залиття, тому після цієї події він бачив, як по даху ходила бригада 4-5 осіб з кисневими балонами і вони вирізали все, що з цим пов'язано, в акті він це відображав. Вказав, що було залито: кімната, коридор, ванна та все, що на підлозі (килими, лінолеум, мебель, обої).

Свідок ОСОБА_11, який працює слюсарем у ЖЕК, суду показав, що до ЖЕКу надійшла заявка про аварію. Коли вони приїхали на місце, вийшли на горище, то побачили, що там лежить лежак труби гарячого водопостачання. Подзвонили майстру і сказали, що це гаряча вода, потім обрізали лежака по самий потолок і заглушили.

Свідок ОСОБА_12, який працює майстером ремгрупи ЖЕКу, суду показав, що у квартиру АДРЕСА_1 потрапив після того, як слюсарі-монтажники ліквідували порив на горищі над квартирою. Була залита ванна частково, трішки коридор, небагато у кімнаті (там був не залив, а промерзання від балкону так, що відклеїлися шпалери), у кухні пошкоджено підлогу. На усунення наслідків залиття вони зробили ремонт: ванної повністю, частково коридор, частково велика кімната, у кухні поправили ламінат. Перед тим, як приходити у квартиру, я телефонував господарю (ОСОБА_1) та домовлявся з ним. У квартирі були 2 рази. Купували водоемульсіонку, багети, для ремонту підлоги у коридорі купували юсб, а у кімнату юсб не купували, тому що не було відповідної товщини (діаметру) під ламінат. Також вказував, що великій кімнаті серйозних наслідків залиття не було. Був грибок по кутах та стиках на стінах, але це наслідки після відключення будинку від центрального водопостачання. У великій кімнаті тільки при вході до кімнати був трохи пошкоджений ламінат. Майже усі наслідки залиття було усунуто, окрім великої кімнати.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_7, який працює тесляром у ЖЕКу, суду показав, що він виконував роботи по ванній кімнаті. Вказав, що при вході у коридор із ванної кімнати, вхід в кімнату, було видно підтікання. Вони усе висушили, пофарбували, видимі наслідки залиття усунули. У великій кімнаті було підтікання при вході. Ламінат у великій кімнаті не робили, там був вздутий 1.5-2 кв.м ламінату.

Свідок ОСОБА_13, який працює головним інженером ЖЕКу, суду показав, що у грудні 2014 р. за викликом на місце аварії виїхала бригада, яка припинила витік води. Після ліквідації цієї аварійної ситуації була зустріч із представником позивача ОСОБА_1, прийшли до висновку, що потрібно допомогти, була направлена бригада малярів, які усунули наслідки підтоплення. Роботи були проведені, чому вони призупинилися, які причини були у представника позивача йому невідомі. Потім певний період часу не було зв'язку із представником позивача. Питання про відшкодування збитків не було, була просто домовленість про допомогу, а наслідки залиття були усунуті. Стосовно залиття свідок вказав, що витік води трапився в трубі гарячого водопостачання. Котельня розташована на даху будинку, бойлерна знаходиться у котельні. Якщо зливається вода із системи опалення, автоматично має сходити вода із системи гарячого водопостачання, але систему гарячого водопостачання було від'єднано давно, вона не функціонувала протягом багатьох років до того.

Свідок ОСОБА_14, який працює в ЖЕКу маляром, суду показав, що приходили з майстром у квартиру, бачив, що була затоплена ванна, стеля, прихожа і небагато у кімнаті - шпалери не впали, вони просто помокріли, однак вони їх підклеїли. Ванну переробили повністю, поклавши нові багети. Пошкодження були незначні та вони їх усунули.

Дослідивши матеріали справи, вислухавши пояснення учасників справи, покази свідків, оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, всебічно й повно з'ясувавши обставини, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, прийшов до висновку, що позов не підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

У відповідності до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема, відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_4 є власником однокімнатна квартира за адресою: АДРЕСА_1 /т.1 а.с.10-11/.

13.12.2012 між ОСОБА_4 та Комунальним підприємством Фастівської міської ради «Фастівська житлово-експлуатаційна контора» був укладений договір № 3874 про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Відповідно до п.1 предметом договору є забезпечення виконавцем надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій (прибирання прибудинкової території, обслуговування внутрішньо-будинкових мереж водопостачання та водовідведення, утримання ліфтів, освітлення місць загального користування, вивезення твердих побутових відходів тощо) у АДРЕСА_1, а споживачем своєчасної оплати цих послуг за встановленим тарифом у строки та на умовах, передбачених договором /т.1 а.с.62/.

Таким чином, будинок АДРЕСА_1 перебуває на балансі КП Фастівської міської ради «Фастівська житлово-експлуатаційна контора», яке визначене виконавцем певних житлово-комунальних послуг.

Судом встановлено та не заперечується сторонами по справі, що 25.12.2014 року сталося залиття квартири АДРЕСА_1, власником якої є позивач.

Обґрунтовуючи підстави звернення до суду позивач зазначає, що фактом залиття квартири їй спричинено відповідну шкоду: матеріальну, яка пов'язана із необхідністю усунення наслідків залиття шляхом проведення відповідних ремонтних робіт в квартирі, та моральну, яка полягає у негативних емоціях і переживаннях з приводу залиття квартири та пошкодження майна, пов'язані з цим додаткові зусилля для відновлення попереднього становища.

Відповідно до статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Відповідно до частини другої статті 11 ЦК України однією з підстав виникнення цивільних прав та обов'язків, а отже, підставою цивільно-правової відповідальності як обов'язку відшкодувати шкоду, є заподіяння майнової шкоди.

Зобов'язання із заподіяння шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов'язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі.

Правовідносини між сторонами є деліктними, оскільки виникли у зв'язку із спричиненням шкоди, а тому регулюються Главою 82 ЦК України.

Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду визначені статтею 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення, елементами якого є шкода, протиправна поведінка, причинний зв'язок між шкодою і протиправною поведінкою, вина.

Деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за наявності вини заподіювача шкоди. Шкода це зменшення або знищення майнових чи немайнових благ, що охороняються законом. Протиправною є поведінка, що не відповідає вимогам закону або договору, тягне за собою порушення майнових прав та інтересів іншої особи і спричинила заподіяння збитків. Причинний зв'язок як елемент цивільного правопорушення виражає зв'язок протиправної поведінки і шкоди, що настала, при якому протиправність є причиною, а шкода наслідком.

Пленум Верховного Суду України у абз. 1 п. 2 постанови «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27.03.1992 р. № 6 (з наступними змінами) наголосив, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини.

Таким чином, із змісту наведених норм права випливає, що для застосування вимог ст. 1166 ЦК України суд повинен встановити наявність певних обставин, а саме - якими саме неправомірними діями відповідача було заподіяно шкоду позивачу і чи є між цими діями та шкодою безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає.

Наявність (відсутність) зазначених обставин суд повинен встановити за допомогою належних доказів. При цьому суд повинен оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Конкретні доказові презумпції передбачені нормами матеріального права.

Так, особливістю деліктної відповідальності за завдану шкоду є презумпція вини.

Відповідно до частини другої статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Тобто, відсутність вини у завданні шкоди повинен доводити сам завдавач шкоди, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. При цьому позивач доводить лише факти, на яких ґрунтуються його позовні вимоги - факт завдання шкоди (збитків) відповідачем та обґрунтувати її розмір. Саме до цього зводяться правові висновки щодо застосування норм права, що висловлені Верховним Судом України в постанові від 03 грудня 2014 року N 6-183цс14.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що нею 25.12.2014 року у другій половині дня було виявлено, що житлова квартира № 177 (кімната, коридор, ванна), яка належить позивачу, залита водою внаслідок проникнення її з технічного поверху цього будинку.

На підтвердження наведеної обставини надає акт від 25.12.2014 року про підтвердження факту аварії залиття квартири АДРЕСА_2 який складений та підписаний комісіє у складі: голови комісії ОСОБА_9, голови будинкового комітету ОСОБА_15, членів комісії: ОСОБА_8, ОСОБА_16, ОСОБА_17, ОСОБА_18, в присутності представника власника квартири № 177 ОСОБА_1.

З наведеного акту вбачається, що приблизно о 17 год. 25 грудня 2014 року в будинку АДРЕСА_2 та 8 поверху відбулося залиття, внаслідок якого завдано значних матеріальних збитків мешканцям вище вказаних квартир. Причиною залиття є неналежне технічне обслуговування та утримування внутрішньо будинкових мереж/систем балансоутримувачем житлового будинку: КП Фастівської міської ради «Фастівська ЖЕК», та наслідок аварії на технічному поверсі 9-ти поверхового житлового будинкув системі центрального опалення, ГВП (або ХВП), зливової каналізації /т.1 а.с.6/.

Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі - Правила), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). В додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов'язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім'я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття.

Вищевказаний акт від 25.12.2014 року про підтвердження факту аварії залиття квартири № 177, № 172 та № 173 не відповідає вимогам, викладеним у Правилах: він складений без присутності, яка є обов'язковою, представників виконавця послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій (ЖЕКу), представників обслуговувача внутрішньо-будинкових систем опалення та водопостачання та зацікавлених осіб від потерпілої сторони - власників/мешканців квартир № 172 та № 173.

Також, в акті відсутні інші необхідні для такого документа реквізити: він не затверджений начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій; не зазначено прізвище, ім'я, по батькові власників (наймачів, орендарів) квартир №172 та № 173, що зазнали шкоди.

Крім того, зазначена у акті причина залиття та винні особи не можуть вважатися достовірними, оскільки жодна з присутніх при складанні акта осіб не наділена повноваженнями встановлювати причина залиття та робити висновки щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття.

Позивач стверджує, що саме КП Фастівської міської ради «Фастівська ЖЕК» відмовилось скласти відповідний акт про залиття, однак доказів на підтвердження звернення з вимогами скласти акт саме в день виявлення залиття - 25.12.2014 року, позивачем не надано.

Як вбачається з заяви за вх.№166, ОСОБА_4 вже 26.12.2014 року звернулась до КП Фастівської міської ради «Фастівська ЖЄК» із вимогою скласти відповідний акт про залиття та завдані збитки, письмово повідомити про причини залиття.

Таким чином, при складанні акта від 25.12.2014 року про підтвердження факту аварії залиття квартири № 177, № 172 та № 173 не були присутні ні представники КП Фастівської міської ради «Фастівська ЖЄК», ні представники КП «Фастівтепломережа», тому цей акт не може бути належним і допустимим доказом заподіяння відповідачами майнової шкоди.

З відповіді першого заступника міського голови О. Б. Зикової від 24.03.2015 року за № 0.35.299.4 вбачається, що працівникам КП Фастівської міської ради «Фастівська ЖЕК» відповідно до письмового звернення від 26.12.2014 року за вх. № 166 проведено обстеження квартири позивача та встановлено причини залиття, а саме: прорив водопровідної труби на технічному поверсі.

Фактично причина залиття квартири - прорив водопровідної труби на технічному поверсі будинку, не є спірною обставиною у справі, представники відповідачів її не заперечують.

Разом з тим, представник відповідача Комунального підприємства «Фастівтепломережа» вказує на відсутність з його боку будь-яких неправомірних дій, які призвели до залиття квартири позивача, тобто відсутність між шкодою та діями відповідача безпосереднього причинного зв'язку.

Відповідач Комунальне підприємство Фастівської міської ради «Фастівська житлово-експлуатаційна контора», в свою чергу, посилається на недоведеність розміру завданих позивачу матеріальних збитків, оскільки останнім при його визначені не врахований обсяг робіт по усуненню наслідків залиття, який добровільно проведений до звернення позивача до суду.

Надаючи правову оцінку та перевіряючи доводи відповідачів суд встановив наступне.

Рішенням виконавчого комітету Фастівської міської ради від 23.07.2010 за № 151 про визначення виконавців окремої послуги з технічного обслуговування внутрішньобудинкових мереж теплопостачання шляхом укладання договору підряду між Фастівською ЖЕК та КП «Фастівтепломережа» вирішено, зокрема, надати право КП «Фастівтепломережа», як підряднику, виконувати окрему послугу, а саме технічно обслуговувати внутрішньобудинкові мережі теплопостачання житлового фонду міста та бюджетних закладів шляхом укладання субпідрядного договору з виконавцем; при наданні вищезазначеної послуги виконувати роботи з демонтажу виведених з експлуатації стояків в під'їздах багатоповерхівок, а також реконструкції внутрішньобудинкових мереж опалення /т.1 а.с.73-75/.

26.07.2010 року між Фастівською житлово-експлуатаційною конторою (замовником) та комунальним підприємством «Фастівтепломережа» (виконавцем) укладено договір про надання послуг № 2607/10. Відповідно до п.2.1. договору послуги надаються в процесі їх споживання шляхом проведення працівниками Виконавця профілактичних обходів житлових будинків Замовника з метою перевірки стану внутрішньобудинкових мереж теплопостачання, проведення поточних ремонтів та ліквідації аварій зазначених мереж. Пунктом 2.2. визначено, що Виконавець надає послуги щоденно протягом робочого часу, а уразі виникнення аварійних ситуацій цілодобово до моменту ліквідації аварії /т.1 а.с.76,77/.

Рішенням Виконавчого комітету Фастівської міської ради від 26.03.2012 за № 84 про виведення з експлуатації економічно-збиткових котелень КП «Фастівтепломережа» по закінченню опалювального сезону періоду 2011-2012, вирішено, КП «Фастівтепломережі» вивести з експлуатації котельні згідно переліку, зокрема, котельню № 21, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 /т.1 а.с.72/.

30.10.2012 року представниками Фастівської ЖЕК, представником виконавця послуг з ЦО і ГВП КП КОР «Фастівтепломережа» було складено акт, яким підтверджено відключення квартир (нежитлового приміщення, секції, під'їзду, будинку) від внутрішньо будинкових мереж ЦО і ГВП будинку за адресою: АДРЕСА_1 /т.1 а.с.118/.

Рішенням виконавчого комітету Фастівської міської ради Київської області від 15.08.2014 за №245 надано дозвіл КП «Фастівтепломережа» щодо проведення робіт по відключенню багатоповерхових будинків від мережі централізованого теплопостачання, зокрема будинку АДРЕСА_1 /т.2 а.с.43/.

Так, 19.08.2014 було складено акт на відключення опалення, зі змісту якого вбачається, що проведено відключення опалення будинку АДРЕСА_1 від централізованого теплопостачання шляхом злиття з будинку теплоносія та від'єднання подаючих та зворотніх тепломережевих трубопроводів теплопостачання на тепловому вводі від внутрішніх систем опалення будинку. Вказаний акт складений начальником виробництва ОСОБА_20, інженером І категорії ОСОБА_21, майстром котельні №21 ОСОБА_22 та представником споживача АДРЕСА_1 /т.2 а.с.44/.

Будь-який доказів, які свідчать про неякісне надання послуг відповідачем КП «Фастівтепломережа» на виконання договору №2607/10 від 26.07.2010, не надано.

Крім того, судом достовірно встановлено, що витік води на технічному поверсі будинку відбувся з труби гарячого водопостачання, а не труби теплової мережі.

Про це зазначали свідки ОСОБА_23 та ОСОБА_12, та підтверджується актом виконаних робіт від 29.12.2014 (т.1 а. с.129).

З наведеного вбачається, що на момент залиття квартири позивача (25.12.2014) була відключена від внутрішньо будинкових мереж централізованого опалення, послуга централізованого теплопостачання мешканцями вказаного будинку не споживалася, внутрішньо будинкова мережа централізованого теплопостачання не використовувалась за своїм функціональним призначенням, а КП «Фастівтепломережа» будинок №32 взагалі не обслуговував.

Таким чином, відсутність причинного зв'язку між завданою позивачу шкодою та діями відповідача, обумовлює безпідставність вимог про відшкодування такої шкоди.

Обґрунтовуючи обсяг та розмір завданих залиттям матеріальних збитків позивач посилається на акт від 25 грудня 2014 року про завдані внаслідок залиття збитки та локальний кошторисний розрахунок з договірною ціною на ремонт квартири від 03.03.2016 року, зроблених ТОВ «СТІЛАРМ ТРЄЙД», зі змісту якого вбачається, що для ремонту житлової квартири за адресою АДРЕСА_1 повинні бути виконані наступні роботи та використати матеріали, а саме: по кімнаті - ґрунтування та суцільне вирівнювання штукатурки стель під фарбування усередині будівлі цементно-вапняним розчином при товщині накиді до 10 мм, улаштування стельових багетів, високоякісне фарбування водоемульсійними сумішами стель по штукатурці, знімання шпалер високоякісних, очищення вручну стін та ґрунтування поверхні, обклеювання стін шпалерами, розбирання покриттів підлог з лінолеуму та плити OSB, розбирання плінтусів, улаштування покриття з лінолеуму площею покриття понад 10 м2, улаштування плінтусів, грунт глибокого проникнення, шпалери, стельові багети, клей для шпалер, клей полімерний для декоративних плит та багетів, штукатурка (старова), штукатурка (фінішна), фарба водоемульсійна для стін та потолків, лінолеум, плінтус напільний - загальна вартість 10035 грн.; по коридору - ґрунтування та суцільне вирівнювання штукатурки стель під фарбування усередині будівлі цементно-вапняним розчином при товщині накиді 10 мм, улаштування стельових багетів, високоякісне фарбування водоемульсійними сумішами стель по штукатурці, знімання шпалер високоякісних, очищення вручну стін та ґрунтування поверхні, обклеювання стін шпалерами, розбирання покриттів підлог з ламінату, улаштування плінтусів підлогового, грунт глибокого проникнення, шпалери, стельові багети, клей для шпалер, клей полімерний для декоративних плит та багетів, штукатурка (стартова), штукатурка (фінішна), фарба водоемульсійна, ламінат, плінтус напільний - всього будівельні роботи на суму 3898 грн. Всього по зведеному кошторису розрахунку - 17660 грн.

Так, 25 грудня 2014 року комісією у складі гр. ОСОБА_9, голови будинкового комітету гр.ОСОБА_15 та гр. ОСОБА_1, в присутності представника власника квартири АДРЕСА_1, з технічного поверху 9-ти поверхового будинку у кв. № 177 на 9-тому поверсі відбулося залиття, внаслідок якого завдано значних матеріальних збитків вказаної квартири, а саме: у житловій кімнаті площею 17,2 кв.м. залиті водою стеля, стіни, підлога; у коридорі площею 4 кв.м. залиті водою стеля, стіни, підлога; у ванній кімнаті площею 2,5 кв.м. залиті водою стеля /т.1 а.с.63/.

Статтею 22 ЦК України визначено, що реальними збитками є втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права.

Суд зазначає, що кошторисну вартість окремих видів будівельних і монтажних робіт визначають у локальних кошторисах, які складаються на основі фізичних обсягів робіт, конструктивних креслень елементів будівель і споруд, прийнятих методів виконання робіт і, як правило, на кожну будівлю і споруду за видами робіт.

Договірна ціна визначається замовником і підрядником шляхом прямої домовленості між ними.

Таким чином, збиток у зазначеному в договірній ціні розмірі виникає виключно при проведенні ремонтних робіт саме підрядником ТОВ «СтілАрм Трейд».

Зі змісту локального кошторисного розрахунку на ремонт від 03.03.2016 року неможливо встановити, які вихідні дані (стан квартири) були враховані при визначені обсягу робіт та матеріалів для ремонту, а також взагалі невідомо, чи проводився огляд об'єкту оцінки підрядною організацією для визначення обсягу та вартості необхідних будівельних робіт для цілей виконання розрахунків.

Допитані у судовому засіданні свідки ОСОБА_12 та ОСОБА_24 зазначили, що в квартирі АДРЕСА_1 для усунення наслідків залиття працівниками ЖЕКу були виконані ремонті роботи: в ванній кімнаті ремонт виконано повністю; в коридорі пошкодження були незначні і їх було повністю усунуто; у житловій кімнаті пошкодження були незначні і їх було усунуто.

Про проведення низки ремонтних робіт у квартирі позивача зазначали також свідки ОСОБА_7, ОСОБА_13 та ОСОБА_14

Суд, проаналізувавши процес формування, збереження і передачі відомостей свідками, приймає зазначені свідчення в якості належних доказів по справі, оскільки вони підтверджуються іншими доказами.

Так, відповідно до наряду-завдання від січня 2015 року на виконання робіт по поточному ремонту житлового фонду у квартирі АДРЕСА_1 були виконані наступні роботи: підклейка багетів, ґрунтування стін, перетяжка стін /т.2 а.с.31/.

Згідно наряду-завдання за лютий 2015 року на виконання робіт по поточному ремонту житлового фонду у квартирі АДРЕСА_1 були виконані наступні роботи: обробка стіни біозах., оклейка багетів, фарбування потол. вон. бан., встановлення сітки на пот., ремонт міжкомнат. шв. /т.2 а.с.30/.

Відповідно до акта виконаних робіт КП «Фастівська ЖЕК» за лютий 2015 року, майстром ремонтної групи ОСОБА_12 та майстром ділянки ОСОБА_10 по АДРЕСА_1 з приводу усунення наслідків аварії, яка сталася 25.12.2014, були проведені наступні роботи: ремонт ванної кімнати, частковий ремонт підлоги 1,5 м.кв. та підклейка шпалер у житловій кімнаті /т.2 а.с.32/.

Таким чином, станом на лютий 2015 року працівниками КП «Фастівська ЖЕК» був виконаний певний обсяг ремонтних робіт в квартирі позивача, однак відомостей - чи був врахований цей обсяг робіт при виготовлені локального кошторисного розрахунку та договірної ціни на ремонт від 03.03.2016 року, позивачем не надано.

Суд зазначає, що матеріальна шкода від залиття передбачає визначення вартості відновлювального ремонту, тобто такого становища, яке існувало до залиття, а не здійснення покращеного ремонту, якого не було у приміщеннях позивача до події залиття, тому вказаний локальний кошторисний розрахунок та договірну ціну на ремонт квартири суд не визнає неналежним доказом у справі.

Не підтверджують понесення позивачем витрат і надані нею товарні чеки та видаткові накладні на придбання будівельних та інших матеріалів, оскільки з їх змісту неможливо встановити, чи дійсно їх придбання здійснювалось позивачем та чи саме ці матеріали необхідні для проведення ремонту на усунення наслідків залиття квартири.

Покази свідка, допитаних за клопотанням позивача, також не підтверджують обсяг та розмір завданої позивачу матеріальної шкоди, оскільки в силу ч.4 ст.70 ЦПК України, обставини, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися ніякими іншими засобами доказування, крім випадків, коли щодо таких обставин не виникає спору.

Належним підтвердженням розміру шкоди є висновок спеціаліста про визначення переліку робіт та документи про вартість робіт і матеріалів, використаних під час ремонту. За відсутності таких доказів покази свідків не є належним засобом доказування спірного факту.

При цьому, статтею 1 Закону України «Про судову експертизу» визначено, що судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об'єктів, процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів досудового розслідування чи суду.

Сторонам у справі судом було роз'яснено обов'язок надання доказів та наслідки їх ненадання. Крім того, судом неодноразово було запропоновано сторонам заявляти клопотання про призначення у справі будівельно-технічної експертизи.

Позивач, в свою чергу, правом на заявлення клопотання про призначення будівельно-технічної експертизи з метою визначення вартості завданих збитків не скористався, посилаючись на презумпцію вини заподіювача шкоди та стверджуючі, що саме відповідачі повинні належними та допустимими доказами по справі довести відсутність вини у завданні шкоди.

Дійсно, законодавець закріпив у нормах ст.1166 ЦК України презумпцію вини заподіювача шкоди та поклав на нього обов'язок доведення її відсутності. Однак, тягар доказування фактів, на яких ґрунтуються позовні вимоги, за правилами змагальності сторін покладений саме позивача. Таким чином, розмір завданої шкоди (збитків) повинен довести саме позивач.

Отже, належних доказів на підтвердження дійсної вартості завданої шкоди залиттям, суду не надано, тому законні підстави для задоволення позовних вимог в цій частині відсутні.

Крім того, заперечуючи проти позовних вимог під час розгляду справи представником відповідача КП «Фастівська ЖЕК» заявлялось клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи з метою встановлення причини залиття квартири №177, причинного зв'язку між залиттям та діями/бездіяльністю Комунального підприємства Фастівської міської ради «Фастівська житлово-експлуатаційна контора» та/або КП «Фастівтепломережа», розміру матеріальної шкоди (збитків) завданого залиттям.

Разом з тим, 05.02.2018 до суду від Київського науково-дослідного інституту судових експертиз надійшло клопотання експерта про необхідність надання йому певних документів для проведення призначеної експертизи, у зв'язку з чим судом були витребувані відповідні докази у відповідачів.

На виконання ухвали суду про витребування доказів від 30 травня 2018 року відповідачами були надані відповідні докази, однак їх обсяг був меншим, ніж просив експерт у клопотанні від 05.02.2018 року.

В подальшому, при вирішенні питання про призначення експертизи за наданим відповідачами обсягом документів, представник відповідача КП «Фастівська ЖЕК» клопотання не підтримала, вказавши, що надано достатньо доказів на спростування позовних вимог.

Наведене, на думку представника позивача, свідчить про ухилення відповідачів від участі у експертизі, тому в силу ст.109 ЦПК України підлягає визнанню факт їх вини у залитті квартири.

Суд з цього приводу зазначає, що стаття 109 ЦПК України встановлює спеціальну процесуальну санкцію для осіб, які ухиляються від участі в експертизі. У разі ухилення особи, яка бере участь у справі, від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з'ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Відповідно до положень постанови Пленуму Верховного Суду України N 5 від 12.06.2009 р. "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду" застосування таких наслідків можливе лише після постановлення ухвали про призначення експертизи та підтвердження факту ухилення особи від участі в експертизі.

Ухиленням від участі в експертизі є умисні дії особи, яка бере участь у справі, метою яких є неможливість проведення експертизи, яку призначив суд: неподання експертам необхідних матеріалів або документів, які є в особи; відмова надати зразки для дослідження; недопущення до приміщень або майна, яке підлягає дослідженню, тощо.

Таким чином, визнання факту, для з'ясування якого призначалася експертиза, або відмова у визнанні цього факту здійснюється судом в судовому засіданні з урахуванням оцінки доказів, аналізу правової позиції цієї особи та того результату, якого вона домагається.

Фактично суд виходить з припущення, що особа ухиляється від участі в експертизі, оскільки побоюється її результатів, а тому визнає факт, який треба було встановити експертизою, доведеним.

При цьому, ухилення особи від подання експертам необхідних матеріалів ще не є безумовною підставою для визнання або відмови у визнанні судом факту, для з'ясування якого була призначена експертиза. Це питання вирішується судом в кожному конкретному випадку в залежності від того, яка сторона, через які причини не подала експертам необхідних матеріалів, а також яке значення має для неї висновок експерта, беручи до уваги всі докази, що є у справі в їх сукупності.

Як вказувала представник відповідача КП «Фастівська ЖЕК», крім наданих суду на виконання клопотання експерта, інших документів у підприємства немає, оскільки вони не складались та з інших причин.

Таким чином, відсутність документів не можна ототожнювати з ухиленням від їх надання, оскільки у останньому випадку такі документи є в наявності у особи, яка через суб'єктивні обставини умисно їх не надає, а у першому випадку відсутність документів унеможливлює їх надання.

З наведеного суд дійшов висновку про відсутність підстав для визнання факту наявності вини відповідачів у залитті квартири №177, що сталось 25.12.2014 року.

З огляду на те, що у ході розгляду справи не доведено належними та допустимими доказами вину відповідача КП «Фастівтепломережа» у заподіянні шкоди позивачу затопленням її квартири, причинний зв'язок між протиправною поведінкою і шкодою, розмір такої шкоди, у зв'язку з чим позовні вимоги про стягнення матеріальної шкоди задоволенню не підлягають. Оскільки вимоги про стягнення моральної шкоди є похідними, тому також не підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись нормами Цивільного кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_4 (РНОКПП: НОМЕР_1, проживає: АДРЕСА_1) до Комунального підприємства Фастівської міської ради «Фастівська житлово-експлуатаційна контора» (місцезнаходження: Київська область, м.Фастів, вул.Нова, 3, ), Комунального підприємства «Фастівтепломережа» (місцезнаходження: Київська область, м.Фастів, вул.Семена Палія, 9, ) про відшкодування матеріальної та моральної (немайнової) шкоди, завданої залиттям квартири - залишити без задоволення.

Повний текст рішення виготовлений 17 жовтня 2018 року.

Рішення суду може бути оскаржено до суду апеляційної інстанції шляхом подачі апеляційної скарги через Фастівський міськрайонний суд Київської області за правилами, встановленими в ст. ст. 354-356 ЦПК України відповідно, з урахуванням положень п. 15.5 ч. 1 розд. VII «Перехідні положення» цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Є.Ю.Чернишова