Справа № 405/2883/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.10.2018 року Ленінський районний суд м. Кіровограда в складі

головуючої судді: Шевченко І.М.

при секретарі : Фришко А.Ю.

з участю прокурора : Володіної А.Г.

адвоката : ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницький цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області, Прокуратури Кіровоградської області, Державної казначейської служби України про відшкодування шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів дізнання, досудового слідства, прокуратури,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулась в суд з позовом, в якому просила визнати дії Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області, Прокуратури Кіровоградської області такими, що завдали їй моральної шкоди через бездіяльність їх підлеглих підрозділів та працівників при досудовому розслідуванні кримінального провадження № 0001408 та стягнути зі спеціального рахунку Державної казначейської служби України на її користь моральну шкоду в розмірі 100 000,00 грн.

Позов обґрунтовано тим, що працівниками слідчого відділення Кіровоградського районного відділення поліції Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001408, яке внесено до ЄРДР 07.08.2013 року за її заявою. У даному провадженні її визнано потерпілою.

Щодо фабула справи зазначає, що посадові особи Садового товариства «ДБК» Соколівської сільської ради Кіровоградської області, діючи умисно за попереднім договором із громадянами ОСОБА_3 та ОСОБА_4 маючи на меті заволодіння частиною земельної ділянки № 624, яку вона орендує із 1989 року із правом приватизації в садовому товаристві, яке розташований на території Соколівської сільської ради Кіровоградського району Кіровоградської області, всупереч установленим правилам, внесли завідомо неправдиві відомості, а саме в акт встановлення та погодження меж земельної ділянки. Було вчинено підпис замість неї у вищезазначеному акті.

На підставі цього підробленого акту був зроблений висновок начальника Кіровоградського районного відділу земельних ресурсів про те, що межі землекористування встановлені без порушення прав суміжних землекористувачів та землевласників. В результаті порушення вимог Земельного кодексу України, було проведено умисні, злочинні дії при встановленні меж і як результат підробка документів та зайняття частини земельної ділянки яку вона орендує. Внаслідок злочинних дій ОСОБА_5, ОСОБА_4 та ОСОБА_3 земельна ділянка № 624, яка знаходиться в її користуванні ОСОБА_2 зменшилась із 600 кв.м. до 571 кв.м. На підставі вищезазначених підроблених документів було прийнято незаконне рішення в частині передачі у власність гр. ОСОБА_4, та ОСОБА_3, земельних ділянок № 623 та № 625 які розташовані в садовому товаристві « ДБК».

Кримінальне провадження у справі закривалось 12 разів, 2 рази виносились незаконні постанови про відмову у визнанні її потерпілою та кожного разу ці постанови скасовувались судами, а саме:

ухвалою слідчого судді Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 28.07.2014 року у справі № 390/1901/14-к;

ухвалою Апеляційного суду Кіровоградської області у справі № 11-сс/781 /397/14 від 24.11.2014 року;

ухвалою Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 12.08.2015 року по справі № 390/1632/15-к;

ухвалою Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 13.08.2015року по справі № 390/1624/15-к;

ухвалою Новгородківського районного суду Кіровоградської області від 09.10.2015року по справі № 393/772/15-к;

ухвалою Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 09.11.2015 року по справі №390/2171/15-к;

ухвалою Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 29.12.2015 року по справі № 390/2584/15-к;

ухвалою Апеляційного суду Кіровоградської області від 11.05.2017 року у справі № 11-сс/781/203/17;

ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда у справі № 309/478/17 31.05.2017 року;

ухвалою Апеляційного суду Кіровоградської області від 22.08.2017 року № 11-сс/781/407/17;

ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 09.01.2018 року справа № 405/7541/17.

Постанова про закриття кримінального провадження від 21.02.2014 року була скасована прокурором Кіровоградського району Кіровоградської області 06.03.2014року за її скаргою до прокуратури та суду, (ухвала від 11.03.2014року).

Ухвалою Апеляційного суду Кіровоградської області від 22.08.2017 року № 11- сс/781/407/17 було встановленого, що досудове розслідування було проведено в порушення вимог ч.2 ст.9 КПК України поверхово та неповно, а висновки прокурора про закриття провадження щодо ОСОБА_5 були передчасними. При проведенні досудового розслідування не враховано вказівки викладені в ухвалах Апеляційного суду Кіровоградської області, від 24.11.2014 року та від 11.05.2017 року та викладені в ухвалах слідчого судді Кіровоградського районного суду від 13.08.2015 року та слідчого судді Новгородківського районного суду Кіровоградської області від 09.10.2015 року, якими була встановлена неповнота та поверховість досудового розслідування та згідно яких були скасовані постанови прокурорів та слідчих по даному кримінальному провадженні. У вказаній ухвалі Апеляційного суду Кіровоградської області від 22.08.2017 року було зазначено перекваліфікацію справи було проведено незаконно. Колегія суддів, при цьому, звертає увагу, що її фактично було визнано потерпілою у кримінальному провадженні за ч.1 ст.358 КК України та останній було вручено памятку про процесуальні права як потерпілій особі та допитано в якості потерпілої, а потім здійснено перекваліфікацію кримінального провадження на ч.1 ст.364-1 КК України, тобто кримінальне провадження у формі приватного обвинувачення.

При цьому, органу досудового слідства слід було врахувати вимоги ст.477 КПК України та «Правові позиції судової палати у кримінальних справах ВССУ за 2015 рік», затверджені Пленумом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03 червня 2016 року.

Прокуратурою умисно ігноруються рішення та вказівки судів, проведення будь-яких процесуальних дій у кримінальному провадженні вона повинна домагатись через слідчих суддів, неповнота досудового слідства не усунута прокурором і на даний час, досудове розслідування проводиться неефективно і триває до цього часу.

Розмір та наявність моральної шкоди обгрунтовує душевними стражданнями та переживаннями пережитими у звязку із затягуванням розгляду досудового розслідування, неповноти та поверховості досудового розслідування збоку працівників правоохоронних органів яке негативно вплинуло на неї зокрема: порушено нормальні життєві зв'язки через неможливість продовження активного громадського життя, погіршився стан здоровя, порушився звичайний уклад життя, на протязі останніх чотирьох років 8 місяців вона постійно проводить в судах намагаючись змусити працювати органи досудового слідства та прокуратури, протягом останніх чотирьох років було скасовано 12 незаконних постанов про закриття кримінального провадження та 2 постанови про відмову у визнанні її потерпілою. Неодноразове скасування слідчими суддями постанов слідчих та прокурорів про закриття кримінального провадження, обєктивно призводить до її моральних страждань. Зазначені обставини впливають на моральний стан і викликають великі душевні страждання, у звязку з чим розмір моральної шкоди оцінює в 100 000,00 гривень.

Посилаючись на вказані обставини, норми чинного законодавства, просить задовольнити позов.

В судовому засіданні позивач та її представник позов підтримали, посилаючись на обставини, що в ньому викладені, відповіді на відзив та просили позов задовольнити.

Представник відповідача - Прокуратури Кіровоградської області в судовому засіданні позов не визнала, надала відзив на позов та просила відмовити в його задоволенні, зазначаючи при цьому, що прокуратура не є належним відповідачем у даній справі.

Представник відповідача - Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області в судове засідання не зявився, повідомлений про час та місце слухання справи, надано відзив на позов, в якому представник провив відмовити в його задоволенні через недоведеність позовних вимог.

Представник відповідача Державної казначейської служби України в судове засідання не зявився. Про час та місце слухання справи повідомлений, причини неявки суду не сповістив.

Заслухавши пояснення позивача, представників сторін, які зявились в судове засідання, дослідивши матеріали справи, суд встановив такі факти та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до положень ст. ст. 55, 124 Конституції України, а також ст.3 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому ЦПК України, звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України (ст. 4 ЦПК України).

Відповідно до ч.2 ст. 16 ЦПК України одним із способів захисту цивільних прав та інтересів, є відшкодування моральної (немайнової) шкоди.

Відповідно до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка піддягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування.

Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом.

Статтею 130 КПК України встановлено, що шкода, завдана незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду, відшкодовується державою за рахунок Державного бюджету України у випадках та в порядку, передбачених законом.

Загальні підстави відповідальності за завдану моральну шкоду передбачені нормами статті 1167 ЦК України, відповідно до якої моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності вини.

Спеціальні підстави відповідальності за шкоду, завдану органом державної влади, зокрема, органами дізнання, попереднього (досудового) слідства, прокуратури або суду, визначені статтею 1176 ЦК України. Ці підстави характеризуютьсяособливостями суб'єктного складу заподіювачів шкоди, серед яких законодавець виокремлює посадових чи службових осіб органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, органи досудового розслідування, прокуратури або суду, та особливим способом заподіяння шкоди. Сукупність цих умов і є підставою покладення цивільної відповідальності за завдану шкоду саме на державу.

Шкода, завдана незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, органу розслідування, прокуратури або суду, відшкодовується державою лише у випадках вчинення незаконних дій, вичерпний перелік яких охоплюється частиною першою статті 1176 ЦК України, а саме: у випадку незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування запобіжного заходу, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту чи виправних робіт.

Шкода, завдана громадянинові внаслідок незаконного засудження, незаконного повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, незаконного взяття і тримання під вартою, незаконного проведення в ході кримінального провадження обшуку, виїмки, незаконного накладення арешту на майно, незаконного відсторонення від роботи (посади) та інших процесуальних дій, що обмежують права громадян, підлягає відшкодуванню на підставі Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду».

За відсутності підстав для застосування частини першої статті 1176 ЦК України, в інших випадках заподіяння шкоди цими органами діють правила частини шостої цієї статті - така шкода відшкодовується на загальних підставах, тобто виходячи із загальних правил про відшкодування шкоди, завданої органом державної влади, їх посадовими та службовими особами (ст.ст. 1173, 1174 ЦК України).

Шкода, завдана фізичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю посадової особи органу державної влади при здійсненні нею своїх повноважень, відшкодовується на підставі статті 1174 ЦК України.

Відповідно до цієї норми обовязок відшкодувати завдану шкоду потерпілому покладається не на посадову особі, незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю якої завдано шкоду, а на державу.

Крім того, стаття 56 Конституції України передбачає право кожного на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю посадових і службових осіб органів державної влади або місцевого самоврядування при здійсненні ними своїх повноважень.

За правилами ч. 3 ст. 23 ЦК України розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Судом встановлено, щослідчим відділенням Кіровоградського районного відділення поліції Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001408, яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.08.2013 року за заявою ОСОБА_2, яку у даному провадженні визнано потерпілою.

Кримінальне провадження у справі закривалось 12 разів, 2 рази виносились постанови про відмову у визнанні ОСОБА_2 потерпілою, які скасовувались судами, а саме: ухвалою слідчого судді Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 28.07.2014 року у справі № 390/1901/14-к; ухвалою Апеляційного суду Кіровоградської області у справі № 11-сс/781 /397/14 від 24.11.2014 року; ухвалою Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 12.08.2015 року по справі № 390/1632/15-к; ухвалою Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 13.08.2015року по справі № 390/1624/15-к; ухвалою Новгородківського районного суду Кіровоградської області від 09.10.2015року по справі № 393/772/15-к; ухвалою Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 09.11.2015 року по справі №390/2171/15-к; ухвалою Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 29.12.2015 року по справі № 390/2584/15-к; ухвалою Апеляційного суду Кіровоградської області від 11.05.2017 року у справі № 11-сс/781/203/17; ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда у справі № 309/478/17 31.05.2017 року; ухвалою Апеляційного суду Кіровоградської області від 22.08.2017 року № 11-сс/781/407/17; ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 09.01.2018 року справа № 405/7541/17.

Постанова про закриття кримінального провадження від 21.02.2014 року була скасована прокурором Кіровоградського району Кіровоградської області 06.03.2014року за її скаргою до прокуратури та суду, ухвалою від 11.03.2014року.

Ухвалою Апеляційного суду Кіровоградської області від 22.08.2017 року № 11- сс/781/407/17 було встановленого, що досудове розслідування було проведено в порушення вимог ч. 2 ст. 9 КПК України поверхово та неповно, а висновки прокурора про закриття провадження щодо ОСОБА_5 були передчасними. При проведенні досудового розслідування не враховано вказівки викладені в ухвалах Апеляційного суду Кіровоградської області, від 24.11.2014 року та від 11.05.2017 року та викладені в ухвалах слідчого судді Кіровоградського районного суду від 13.08.2015 року та слідчого судді Новгородківського районного суду Кіровоградської області від 09.10.2015 року, якими була встановлена неповнота та поверховість досудового розслідування та згідно яких були скасовані постанови прокурорів та слідчих по даному кримінальному провадженні. У вказаній ухвалі Апеляційного суду Кіровоградської області від 22.08.2017 року було зазначено перекваліфікацію справи було проведено незаконно. Крім цього колегія суддів звертає увагу, що ОСОБА_2 фактично було визнано потерпілою у кримінальному провадженні за ч.1 ст. 358 КК України та останній було вручено памятку про процесуальні права як потерпілій особі та допитано в якості потерпілої, а потім здійснено перекваліфікацію кримінального провадження на ч.1 ст. 364-1 КК України, тобто кримінальне провадження у формі приватного обвинувачення.

При цьому, органу досудового слідства слід було врахувати вимоги ст.477 КПК України та «Правові позиції судової палати у кримінальних справах ВССУ за 2015 рік», затверджені Пленумом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03 червня 2016 року. В пункті 1 яких зазначено, що у статті 26 КПК України закріплено засаду диспозитивності, відповідно до якої сторони кримінального провадження вільні у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачений Кодексом. На відміну від державного обвинувачення, кримінальне провадження у формі приватного обвинувачення розпочинається лиш на підставі заяви потерпілого.

Якщо під час досудового розслідування у кримінальному проваджені у формі державного обвинувачення виникли підстави для складання повідомлення про підозру або про зміну раніше повідомленої підозри з перекваліфікацією діяння підозрюваного на злочин, за яким кримінальне провадження згідно зі ст.477 КПК України може були розпочато слідчим, прокурором лише на підставі заяви потерпілого, то прокурор або слідчий за погодженням з прокурором зобовязаний зясувати з цього приводу думку потерпілого і має право скласти відповідно повідомлення про підозру або нове повідомлення про змінену підозру лише за наявності письмової заяви потерпілого про вчинення щодо нього злочину приватного обвинувачення із внесенням відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Як встановлено судом, досудове розслідування триває і на даний час,позивачем надано процесуальні документи, які підтверджують факт порушення її прав як потерпілої і спричинення моральної шкоди.

Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування судом враховуються вимоги розумності і справедливості, а тому в цій частин розмір моральної шкоди, завданої позивачеві судом визначається в сумі 5 000,00 грн.

Відповідачі по справі є бюджетними установами, відповідно до ст. 25 Бюджетного кодексу України та п. 41 Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або бюджетних установ, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 845 від 03.08.2011 року, Порядку виконання Державним казначейством України рішень суду щодо відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів дізнання, досудового слідства, прокуратури, а також судів, затвердженого наказом Держказначейства України № 39 від 04.02.2008 року, зареєстрованого в Міністерстві юстиції 09.02.2008 року № 110/14801, виконання рішень про відшкодування шкоди, заподіяної громадянинові незаконними діями органів дізнання, досудового слідства, прокуратури та суду здійснюється Державною казначейською службою. Порядок та підстави відшкодування матеріальної шкоди регламентуються Законом України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів дізнання, досудового слідства, прокуратури і суду», а тому суд стягує вищезазначені суми моральної шкоди з Державного бюджету України Державної казначейської служби України.

Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України суд відносить судові витрати по даній справі за рахунок держави.

Керуючись ст. ст. 7, 12, 17, 18, 76, 141, 259, 263-265 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області, Прокуратури Кіровоградської області, Державної казначейської служби України про відшкодування шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів дізнання, досудового слідства, прокуратури задовольнити частково.

Стягнути з Державної казначейської служби України за рахунок Державного бюджету України шляхом безспірного списання коштів з Єдиного казначейського рахунку Державного Бюджету України на користь ОСОБА_2 в рахунок відшкодування моральної шкоди 5 000,00 гривень

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Судові витрати щодо сплати судового збору віднести на рахунок держави.

Рішення може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Позивач: ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, прож. ІНФОРМАЦІЯ_2 кор. 1 кв. 51 (ІПН НОМЕР_1).

Відповідачі: Головне управління Національної поліції в Кіровоградській області 25006 м. Кропивницький, вулиця Віктора Чміленка, 41 ();

Прокуратура Кіровоградської області, 25006 м. Кропивницький, вулиця Велика Пермська, 4 ();

Державна казначейської служби України 01601 м. Київ, вулиця Бастіонна, 6 ().

Суддя Ленінського районного

суду м. Кіровограда І. М. Шевченко