ОБОЛОНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
______________________________________________________________________
Провадження №8/756/20/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 вересня 2018 року Оболонський районний суд м. Києва, в складі:

головуючого судді Диби О.В.

за участі секретаря Мозгового В.В.

позивача ОСОБА_1,

представника позивача

ОСОБА_2 ОСОБА_3,

заявника ОСОБА_4,

представника заявника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву ОСОБА_4 про перегляд рішення Оболонського районного суду м. Києва від 24.09.2015 року у зв'язку із нововиявленими обставинами у цивільній справі за позовом ОСОБА_2, ОСОБА_1 до ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_4 про визнання договору дарування частки квартири недійсним, -

ВСТАНОВИВ:

Відповідач ОСОБА_4 звернулася до суду із заявою про перегляд рішення Оболонського районного суду м. Києва від 24.09.2015 року яким позовні вимоги ОСОБА_2 та ОСОБА_1 до ОСОБА_6, ОСОБА_7 та ОСОБА_4 про визнання договору дарування 1/2 частки квартири недійсним було задоволено. Вказане рішення суду, після усієї вертикалі оскаржень, було залишено без змін.

Зазначає, що після набрання вказаного рішення законної сили, їй сталі відомі нові обставини, які є істотними для справи та про їх існування на момент розгляду справи не було та не могло бути відомо відповідачу ОСОБА_4

Вказаними обставинами є посилання у мотивувальній частині рішенні Оболонського районного суду м. Києва від 05.03.2018 року на те, що квартира АДРЕСА_1 що у м. Києві належить співвласникам на праві спільної часткової власності з визначенням часток кожного співвласника у праві власності, лист Оболонського районного відділу державної виконавчої служби м. Київ Головного територіального управління юстиції у м. Києві від 13.06.2018 року та лист ДП «Сетам» від 15.05.2018 року.

За таких обставин відповідач ОСОБА_4 вважає такі обставини нововиявленими, тому просить скасувати у зв'язку із цим рішення Оболонського районного суду м. Києва від 24.09.2015 року про визнання договору дарування квартири недійсним та ухвалити нове, яким відмовити в задоволенні позову ОСОБА_2 та ОСОБА_1 до ОСОБА_6, ОСОБА_7 та ОСОБА_4 про визнання договору дарування 1/2 частки квартири недійсним.

В судовому засіданні відповідач ОСОБА_4 та її представник підтримав подану заяву та просив її задовольнити.

Позивач ОСОБА_1 та представник ОСОБА_2 в судовому засіданні заперечували проти задоволення поданої заяви посилаючись на те, що докази, на які посилається ОСОБА_4 не є нововиявленими обставинами, оскільки були штучно створені після набрання рішення законної сили і на момент ухвалення оскаржуваного рішення, не існували. Тому, в силу приписів норм чинного законодавства, не повинні сприйматися судом як нововиявлені обставини.

Інші учасники в судове засідання не з'явилися, про час та місце розгляду справи судом повідомлялися належним чином. Про причини неявки не повідомили, явку представників не забезпечили.

З урахування точки зору учасників, які з'явилися в судове засідання, суд приходить до висновку про те, що розгляд заяви можна проводити за відсутності учасників, які в судове засідання не з'явилися.

Заслухавши пояснення учасників, дослідивши наявні в матеріалах справи докази у їх сукупності, суд приходить до наступних висновків.

Як убачається із матеріалів справи, рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 24.09.2015 року позовні вимоги ОСОБА_2 та ОСОБА_1 до ОСОБА_6, ОСОБА_7 та ОСОБА_4 про визнання договору дарування 1/2 частки квартири недійсним було задоволено. Вказане рішення, після його апеляційного та касаційного оскарження було залишено без змін.

Відповідач ОСОБА_4 посилається на те, що після набрання вказаного рішення законної сили, їй сталі відомі нові обставини, які є істотними для справи та про їх існування на момент розгляду справи не було та не могло бути відомо.

Вказаними обставинами є посилання у мотивувальній частині рішенні Оболонського районного суду м. Києва від 05.03.2018 року на те, що квартира АДРЕСА_1 що у м. Києві належить співвласникам на праві спільної часткової власності з визначенням часток кожного співвласника у праві власності, лист Оболонського районного відділу державної виконавчої служби м. Київ Головного територіального управління юстиції у м. Києві від 13.06.2018 року та лист ДП «Сетам» від 15.05.2018 року.

Тому на думку ОСОБА_4, такі докази є нововиявленими обставинами, а рішення Оболонського районного суду м. Києва від 24.09.2015 року за позовом ОСОБА_2 та ОСОБА_1 до ОСОБА_6, ОСОБА_7 та ОСОБА_4 про визнання договору дарування 1/2 частки квартири недійсним підлягає скасуванню із подальшим ухваленням нового рішення про відмову у задоволенні позову.

З такими твердженнями відповідача ОСОБА_4 суд погодитися не може виходячи із наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 423 ЦПК України підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є: 1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи; 2) встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що призвели до ухвалення незаконного рішення у даній справі.

Суд вважає, що рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом. Обгрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених такими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Як на підставу для перегляд рішення у зв'язку із нововиявленими обставинами, з точки зору відповідача ОСОБА_4 є посилання у мотивувальній частині рішенні Оболонського районного суду м. Києва від 05.03.2018 року на те, що квартира АДРЕСА_1 що у м. Києві належить співвласникам на праві спільної часткової власності з визначенням часток кожного співвласника у праві власності, лист Оболонського районного відділу державної виконавчої служби м. Київ Головного територіального управління юстиції у м. Києві від 13.06.2018 року та лист ДП «Сетам» від 15.05.2018 року.

Суд звертає увагу на те, що вказаних доказів, на момент ухвалення оскаржуваного рішення взагалі не існувало, тому що вони були створені після набрання оскаржуваного рішення законної сили.

Тобто, такі обставини по - суті є новими доказами, яким суд, під час розгляду справи оцінки не давав, вони не були предметом дослідження та учасниками процесу не подавалися, хоча суд встановлював відповідні обставини, посилання на наявність яких, містяться у наданих суду доказах.

Відповідно до ч.4 ст. 423 ЦПК України не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами: 1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи; 2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом.

Постановою пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30 березня 2012 року № 4 «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв'язку з нововиявленими обставинами» роз'яснено судам, що процесуальні недоліки розгляду справи (зокрема, неналежне повідомлення заявника про час і місце розгляду справи, неповне встановлення фактичних обставин справи, порушення порядку дослідження доказів) не вважаються нововиявленими обставинами, проте можуть бути підставою для перегляду судового рішення в апеляційному або касаційному порядку.

Обставини, які могли бути встановлені при всебічному і повному з'ясуванні судом обставин справи, не є нововиявленими обставинами.

Судове рішення не може переглядатись у зв'язку з нововиявленими обставинами у разі, якщо обставини, передбачені ЦПК України відсутні, а є підстави для перегляду судового рішення в апеляційному чи касаційному порядку.

Крім того, у п. 1 цієї постанови пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ роз'яснив судам, що задоволення судом заяви про перегляд судового рішення у зв'язку нововиявленими обставинами всупереч вимогам ЦПК України порушує принцип правової визначеності та право заявника на доступ до правосуддя, яке гарантується пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.ХІ.1950).

Нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин.

Необхідними умовами нововиявлених обставин є обставини, які визначені ч.2 ст. 423 ЦПК України.

Жодному із критеріїв, які визначені чинним законодавством, обставини на які посилається відповідач ОСОБА_4 не відповідають.

Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Суд має право скасувати судове рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.

Обставини, які відповідач ОСОБА_4 просить визнати нововиявленими, на думку суду такими не є, а лише створені стороною і покладені в основу для звернення до суду із заявою про перегляд рішення у зв'язку із нововиявленими обставинами.

Враховуючи наведене, суд не убачає підстав для задоволення заяви відповідача ОСОБА_4 про перегляд рішення у зв'язку із нововиявленими обставинами.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 259, 423, 429, 353 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ :

В задоволенні заяви ОСОБА_4 про перегляд рішення Оболонського районного суду м. Києва від 24.09.2015 року у зв'язку із нововиявленими обставинами у цивільній справі за позовом ОСОБА_2, ОСОБА_1 до ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_4 про визнання договору дарування частки квартири недійсним - відмовити;

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Апеляційного суду м. Києва через Оболонський районний суд м. Києва шляхом подачі протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення апеляційної скарги. У разі якщо ухвала була постановлена без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'ятнадцяти днів з дня отримання її копії.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Повний текст ухвали складено 07.09.2018 року

Суддя: О.В. Диба