Справа № 618/697/18
Провадження № 2/618/201/18
12 жовтня 2018 року Дворічанський районний суд Харківської області в складі головуючого - судді Рябоконь Є. А., при секретарі судового засідання Кучеренко О. І., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт Дворічна справу № 618/697/18, провадження № 2/618/201/18 за позовною заявою ОСОБА_1, яка зареєстрована за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1, фактично проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, до ОСОБА_2, який зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1, про розірвання шлюбу, -
ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що спільне господарство вони не ведуть, між ними постійно виникають сварки у присутності неповнолітніх дітей, тривалий час шлюбні відносини не підтримують, їх шлюб носить формальний характер.
В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з»явилася, надавши заяву, в якій підтримала позовні вимоги в повному обсязі, просила суд розірвати шлюб при цьому розглянути справу в її відсутність, не заперечувала проти заочного розгляду справи.
Відповідач ОСОБА_2 повторно в судове засідання не з»явився, не повідомивши про причини неявки, хоча належним чином повідомлявся про дату, час та місце розгляду справи. На його адресу, зазначену в позовній заяві була направлена судова повістка, при цьому остання повернулася до суду з поштовою відміткою "відсутній за зазначаненою адресою". Відповідно до положень п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є, зокрема, день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. При цьому від ОСОБА_2 до суду не надійшло відзиву на позовну заяву чи будь-яких заперечень, а також повідомлення про іншу адресу. Клопотань про відкладення судового засідання також не надходило.
Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з'явилися в судове засідання без поважних причин.
Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з»явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Так як відповідач, належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не з»явився в судове засідання без поважних причин, без повідомлення причин та не подав відзив, а позивач не заперечує проти такого вирішення справи, тому відповідно до ч. 1 ст. 281 ЦПК України суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи.
Судом встановлені такі факти і відповідні їм правовідносини.
Сторони 19 листопада 2010 року зареєстрували шлюб. Від спільного життя мають неповнолітніх дітей: сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, та сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_4, доньку Ангеліну, ІНФОРМАЦІЯ_5.
Подружжя ОСОБА_2 спільного господарства не веде, між ними постійно виникають сварки, зокрема, у присутності неповнолітніх дітей, подружні стосунки вони не підтримують, їх шлюб носить формальний характер. Між ними склалися неприязні стосунки.
За таких обставин суд дійшов висновку, що подальше спільне життя сторін по справі і збереження їх сімї неможливі і будуть суперечити їхнім інтересам та інтересам неповнолітніх дітей, тому, згідно зі ст. 112 Сімейного Кодексу України, їх шлюб підлягає розірванню.
Після розірвання шлюбу позивач бажає залишити прізвище - ОСОБА_2.
Відповідно до ч. 3 ст. 129 Конституції України, основними засадами судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно до ч. 1 ст. 10 ЦПК України, суд при розгляді справ керується принципом верховенства права.
Згідно з ч. ч. 1 3 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов»язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Згідно з ч. 1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об»єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв»язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Під час судового розгляду даної справи позивачем були надані належні, допустимі, достовірні та достатні докази на підтвердження своїх позовних вимог, на підставі яких судом встановлені обставини та факти, що обґрунтовують вказані вимоги.
Відповідачем, всупереч вимог ст. ст. 12, 13, 81 ЦПК України, належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів наявності підстав для відмови в задоволенні позовних вимог позивача не надано і в матеріалах справи не міститься. Доводи позивача, викладені в позові, відповідачем і матеріалами справи не спростовуються.
За таких обставин справи, всебічно та повно з»ясувавши обставини, на які посилався позивач як на підставу своїх вимог, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об»єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів окремо кожного, а також достатність і взаємний зв»язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку про задоволення позову.
Керуючись ст. 112 СК України, ст. ст. 2, 4, 5, 10, 11, 12, 13, 81, 89, 258, 259, 263-265, 268, 273, 274-279, 280 289, 352, 354, п. 15.5) розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1 задовольнити.
Розірвати шлюб, зареєстрований 19 листопада 2010 року Новоєгорівською сільською радою Дворічанського району Харківської області, актовий запис № 3, між ОСОБА_2, зареєстрованим за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1, серія та номер паспорта та ідентифіційний номер не відомі, і ОСОБА_2 (до шлюбу Посохова) ОСОБА_5, яка зареєстрована за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт серії МТ № 171776 від 04.08.2011 року, ідентифікаційний номер НОМЕР_1.
Після розірвання шлюбу позивачу залишити прізвище ОСОБА_2.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Заочне рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Дворічанський районний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя Є. А. Рябоконь