Справа № 466/2738/18
У Х В А Л А

про відвід присяжного

10 жовтня 2018 року м. Львів

Шевченківський районний суд м. Львова у складі:

головуючого судді Федорової О.Ф.

присяжні ОСОБА_1 ,

ОСОБА_2

секретар судового засідання Романчук М.С.

учасники справи:

заявник ОСОБА_3

представник заінтересованої особи ОСОБА_4

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в приміщенні зали судових засідань Шевченківського районного суду м. Львова цивільну справу за заявою ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, заінтересована особа Орган опіки та піклування Шевченківської районної адміністрації Львівської міської ради про визнання фізичної особи недієздатною, -

встановив:

13.04.2018 року ОСОБА_3 звернулася до Шевченківського районного суду м. Львова із заявою ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, заінтересована особа Орган опіки та піклування Шевченківської районної адміністрації Львівської міської ради про визнання фізичної особи недієздатною.

Згідно протоколу попереднього відбору присяжних визначено склад суду, матеріали справи передані в провадження судді Федоровій О.Ф. за участю присяжних ОСОБА_1 та ОСОБА_5 (а.с.11).

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Львова від 16.04.2018 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання.

На адресу Шевченківського районного суду м. Львова від 08.05.2018 року ОСОБА_3 подала заяву про заміну присяжного ОСОБА_5, оскільки ОСОБА_5 не зявляється в судові засідання (а.с.32).

Згідно протоколу автоматичного визначення присяжних визначено присяжних ОСОБА_1 та ОСОБА_2 (а.с.40).

Доведено до відома складу суду т осіб, яки приймають участь у справі, наступну інформацію, щоддо присяжної ОСОБА_2.

Згідно протоколу № 4 зборів суддів Шевченківського районного суду м. Львова від 17.05.2017 року, судді постановили звернутися до Львівської міської ради внести зміни до ухвали сесії Львівської міської Ради щодо обрання присяжних до Шевченківського районного суду м. Львова, виключивши із списку ОСОБА_2.

Оскільки у 2014 році розглядалась кримінальна справа про обвинувачення двох осіб у вбивстві молодої дівчини. Захисником одного із злочинців був син ОСОБА_2 - ОСОБА_6

Вироком суду злочинці визнані винними та засуджені до тривалого строк позбавлення волі. Після проголошення вироку батьки засуджених звернулиця в правоохоронні органи щодо притягнення до кримінальної відповідальності ОСОБА_2 та ОСОБА_6 та у дисциплінарну палату КДКА Львівської області про притягнення до відповідальності адвоката ОСОБА_6

У своїх зверненнях заявники покликалися на те, що адвокат ОСОБА_6 і його мати ОСОБА_2, яка представлялась колишньою суддею Франківського районного суду м. Львова, мають дружні зв'язки із суддями Шевченківського районного суду м. Львова, вимагала у батьків засуджених суму в розмірі 10 000 дол. США за вирішення питання щодо призначення покарання, не пов'язаного із позбавленням волі. Така заява внесена в ЄРДР та була предметом розгляду дисциплінарною палатою КДКА Львівської області.

На сьогоднішній день не можна стверджувати, що ОСОБА_6 та його мати ОСОБА_2 винуваті у вчиненні будь - якого правопоршення, оскільки судом не прийняте таке рішення. Проте, існування такої ситуації вже викликає сумніви у обраній кандидатурі присяжної. Участь ОСОБА_2 у судових засіданнях в якості присяжної не викликатиме довіри ні у суддів, ні у сторін по справі.

У судовому засіданні заінтересована особа Органу опіки та піклування Шевченківської районної адміністрації Львівської міської ради ОСОБА_4 просила відвести присяжну ОСОБА_2 від розгляду справи, щоб не було сумніву упередженості суду та сумнівів щодо поваги до суду з цих підстав.

У судовому засіданні заявник ОСОБА_3 просила вирішити питання відносно відводу присяжної на розсуд суду, проте заявляє про не зволікання із розглядом питання щодо вирішення її справи.

У судовому засіданні заслухана думка присяжної ОСОБА_1, яка відносно відводу присяжної ОСОБА_2 покладається на розсуд суду.

У судовому засіданні заслухані пояснення присяжної ОСОБА_2, яка пояснила, що викладена судуом інформація мала місце, проте винною себе не вважає.

Згідно ст.66 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» увільнення від виконання обовязків присяжного внаслідок відводу (самовідводу) у конкретній справі здійснюється в порядку, встановленому процесуальним законом або за поданням головуючого судді.

Відповідно до вимог ст. 34 ЦПК України

Цивільні справи у судах першої інстанції розглядаються одноособово суддею, який є головуючим і діє від імені суду, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

У випадках, встановлених цим Кодексом, цивільні справи у судах першої інстанції розглядаються колегією у складі одного судді і двох присяжних, які при здійсненні правосуддя користуються всіма правами судді.

Питання про відвід (самовідвід) присяжного регулюється тими самими правовими нормами, що і питання про відвід (самовідвід) судді.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 40 ЦПК України, питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід присяжного вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Враховуючи практику Європейського суду з прав людини, який у своїх рішеннях зазначає, що важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти у громадськість у демократичному суспільстві. Судді зобовязані викликати довіру в учасників судового розгляду, а тому будь-який суддя, стосовно якого є підстави для підозри у недостатній неупередженості, повинен брати самовідвід або бути відведений.

Європейський суд з прав людини у п.48 рішення у справі «Ремлі проти Франції» (1996 р.) вказав, що якщо заявник піднімає питання про відвід судді та його упередженість, то відповідна перевірка підстав заяви про відвід має бути проведена. При цьому, Конвенція про захист прав людини та основоположних свобод не передбачає вимог про необхідність існування механізму, за допомогою якого учасники судового процесу можуть оспорити неупередженість та безсторонність судді.

Згідно п. 26 рішення Європейського суду з прав людини у справі «ОСОБА_7 проти Бельгії» правосуддя повинно не тільки чинитися, повинно також бути видно, що воно чиниться, тому будь-який суддя, щодо якого є обґрунтовані підстави побоюватися браку безсторонності, має бути відведений.

З огляду на викладене, беручи до уваги ситуацію, яка мала місце та не оспорюється самою ОСОБА_2, задля підвищення довіри суспільства до судової влади України заради унеможливлення думки про упередженність суду, зокрема присяжних, з урахуванням думки учасників справи та поведінки присяжної ОСОБА_2, яка покинула нарадчу кімнату, чим проявила певну неповагу до суду, та підтвердила свою поведінкою порушення правил суддівської етики, таким чином вважаючи що зазначені підстави для відводу присяжного, законними та обґрунтованими, тому необхідно відвести присяжного ОСОБА_8, та необхідно здійснити повторне автоматичне визначення присяжних у складі суду.

На підставі викладеного та керуючись: ст. ст. 36, 39, 40 ЦПК України, суд, -

постановив:

Відвести присяжного ОСОБА_2 від розгляду цивільної справи №466/2738/18 за заявою ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, заінтересована особа Орган опіки та піклування Шевченківської районної адміністрації Львівської міської ради про визнання фізичної особи недієздатною.

Визначити присяжного для розгляду справи в порядку, встановленому ст. 33 ЦПК України.

Ухвала за наслідками розгляду питання про відвід (самовідвід) окремо оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї може бути включене до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя: ОСОБА_9

ОСОБА_10 ОСОБА_1