печерський районний суд міста києва
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(ЗАОЧНЕ)

27 грудня 2018 року Печерський районний суд м. Києва

суддя Батрин О.В.

секретар судового засідання Павленко В.О.,

справа № 757/12617/18-Ц

учасники справи:

позивач: ОСОБА_1

відповідач 1: ОСОБА_2

відповідач 2: ОСОБА_3

третя особа ОСОБА_4

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа ОСОБА_4 про стягнення боргу,

представник позивача ОСОБА_5

ВСТАНОВИВ:

У березні 2017 р. позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2, третя особа: ОСОБА_4 про стягнення в рахунок погашення боргу солідарного боржника спадкодавця ОСОБА_6 грошові кошти в сумі 467 974,96 грн.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач вказав, що рішенням Печерського районного суду м. Києва від 10.08.2009 р. на його користь солідарно з ОСОБА_7, ОСОБА_6 стягнуто заборгованість за договором позики на загальну суму 231 000 грн. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 27.07.2016 р. йому поновлено строк для пред'явлення виконавчого листа до виконання за вказаним рішенням. Під час примусового виконання даного виконавчого листа стало відомо, що боржник ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 р., і його спадкоємцем є син померлого - відповідач ОСОБА_2 Враховуючи, що відповідач в порушення положень ч. 1 ст. 1281 ЦК України не повідомив позивача як кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, хоча відповідачу достеменно було відомо про судовий розгляд справи, що в свою чергу унеможливило у встановлені законом строки пред'явити позивачу до відповідача, як спадкоємця, кредиторські вимоги, позивач просив задовольнити позов у заявлений ним спосіб. При цьому, зазначає, що в порядку ч. 3 ст. 1281 ЦК України відрахування початку строку пред'явлення вимоги до відповідача, як спадкоємця боржника, слід відраховувати з дати набрання ухвалою Печерського районного суду м. Києві від 27.07.2016 р. законної сили.

Ухвалою судді Печерського районного суду м. Києва Москаленко К.О. від 27.03.2017 р. відкрито провадження у справі та справу призначено до розгляду на 15.05.2017 р. (а.с. 15).

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 29.05.2017 р. у задоволенні заяви представника позивача про забезпечення позову відмовлено (а.с. 30-31).

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 10.11.2017 р. задоволено клопотання представника позивача та з Шостої київської державної нотаріальної контори витребувано копію спадкової справи, що заводилася після смерті ОСОБА_6, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 р., в зв'язку з чим у справі оголошено перерву на 31.01.2018 р. на 12-00 год. (а.с. 30).

31.01.2018 р. представником позивача до суду подано клопотання про включення до витрат позивача витрати на публікацію у ЗМІ повідомлення про виклик відповідача до суду на суму 630 грн. (а.с. 61-63).

У зв'язку з закінченням повноважень судді Москаленко К.О. розпорядженням керівника апарату суду від 29.05.2018 р. № 361 здійснено повторний автоматичний розподіл справи (а.с.118-120) та ухвалою від 31.05.2018 р. справу прийнято до свого провадження, призначено до розгляду за правилами позовного (спрощеного) провадження (а.с. 121).

28.08.2018 р. до суду надійшло клопотання представника позивача ОСОБА_5 про включення до складу витрат позивача сум по оплаті послуг адвоката в розмірі 4 100 грн.

13.09.2018 р. до суду надійшли письмові пояснення представника позивача ОСОБА_5, в яких він додатково зазначив, що третя особа ОСОБА_4 виконати боргові зобов'язання матеріально не спроможна через відсутність у неї будь-якого майна та коштів, та наявність у неї інших значних боргових зобов'язань, а тому наполягає на задоволенні позову до спадкоємців боржника ОСОБА_6 Також просив включити до складу витрат позивача сум по оплаті звіту про експертну оцінку нерухомого майна в сумі 1 300 грн.

Згідно з ч. 1 ст. 174 ЦПК України при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом, що є правом учасників справи.

У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідачі про дату, час та місце судового засідання повідомлені належним чином.

Заяв із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та клопотань про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін до суду не надходило.

У встановлений судом строк відповідачі відзив на позовну заяву не подали.

За таких обставин, суд розглянув справу за правилами спрощеного позовного провадження в порядку заочного провадження відповідно до ст. 280 ЦПК України.

Суд, у порядку спрощеного позовного провадження, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються відповідно з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, дійшов висновку про задоволення позову, виходячи з такого.

Згідно з ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Статтею 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Отже, в силу положень ч. 3 ст. 12, ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно з положеннями п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин.

Судом встановлено, що рішенням Печерського районного суду м. Києва від 10.08.2009 р., що набрало законної сили 20.08.2009 р., у справі № 2-2313/09 з ОСОБА_7, ОСОБА_6 на користь ОСОБА_1 солідарно стягнуто 467 974,96 грн.

Згідно зі ст. 543 ЦК України у разі солідарного обов'язку боржників (солідарних боржників) кредитор має право вимагати виконання обов'язку частково або в повному обсязі як від усіх боржників разом, так і від будь-кого з них окремо. Кредитор, який одержав виконання обов'язку не в повному обсязі від одного із солідарних боржників, має право вимагати недоодержане від решти солідарних боржників. Солідарні боржники залишаються зобов'язаними доти, доки їхній обов'язок не буде виконаний у повному обсязі. Виконання солідарного обов'язку у повному обсязі одним із боржників припиняє обов'язок решти солідарних боржників перед кредитором.

ІНФОРМАЦІЯ_1 р. боржник ОСОБА_6 помер.

Між тим, станом на час смерті останнього за ним рахується заборгованість за вказаним рішенням.

Після смерті ОСОБА_6 відкрилася спадщина.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла ( спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно зі ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч. 1 ст. 608 ЦК України зобов'язання припиняються смертю боржника, якщо воно є нерозривно пов'язаним з його особою і у зв'язку з цим не може бути виконане іншою особою.

Як вбачається зі спадкової справи № 552/2010 щодо майна ОСОБА_6 спадкоємцями померлого є відповідачі у справі ОСОБА_3, ОСОБА_2

25.08.2016 р. державним нотаріусом Шостої Київської державної нотаріальної контори Мотицькою С.А. ОСОБА_2 видано свідоцтво про право на спадщину за законом на 1 / 4 частку квартири АДРЕСА_1.

При цьому, чинне законодавство розмежовує поняття прийняття спадщини (глава 87 ЦК України «Здійснення права на спадкування») та оформлення спадщини (глава 89 цього Кодексу «Оформлення права на спадщину»).

Відповідно до ч. 1 ст. 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину.

Разом з тим незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (частина п'ята статті 1268 ЦК України).

Частиною першою статті 1297 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов'язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Однак відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину (ч. 3 ст. 1296 ЦК України).

Таким чином, спадкові права є майновим об'єктом цивільного права, оскільки вони надають спадкоємцям можливість успадкувати майно (прийняти спадщину), але право розпорядження нею виникає після оформлення успадкованого права власності у встановленому законом порядку.

Аналіз зазначених правових норм дає підстави для висновку про те, що хоч отримання спадкоємцем, який прийняв спадщину, свідоцтва про право на спадщину відповідно до ст.1296 ЦК України є правом, а не обов'язком спадкоємця, однак відсутність у спадкоємця такого свідоцтва не може бути підставою для відмови в задоволенні вимог кредитора.

Якщо спадкоємець прийняв спадщину стосовно нерухомого майна, але зволікає з виконанням обов'язку, передбаченого ст. 1297 ЦК України, зокрема, з метою ухилення від погашення боргів спадкодавця, кредитор має право звернутися до нього з вимогою про погашення заборгованості спадкодавця.

Оскільки зі смертю боржника зобов'язання з повернення кредиту входять до складу спадщини, то підлягають застосуванню норми ст. 1282 ЦК України щодо обов'язку спадкоємців задовольнити вимоги кредитора у порядку, передбаченому частиною другою цієї норми. Саме на підставі норм ст. 1281, 1282 ЦК України кредитор заявив вимоги до спадкоємців.

Так, згідно зі ст. 1282 ЦК України спадкоємці зобов'язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен зі спадкоємців зобов'язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Вимоги кредитора вони зобов'язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями і кредитором не встановлено інше. У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора накладає стягнення на майно, яке було передано спадкоємцям у натурі.

Разом з тим положення зазначеної норми застосовуються у випадку дотримання кредитором норм ст. 1281 ЦК України щодо строків пред'явлення ним вимог до спадкоємців. Недотримання цих строків, які є присічними (преклюзивними), позбавляє кредитора права вимоги до спадкоємців.

Отже, встановлені ст. 1281 ЦК України строки - це строки, у межах яких кредитор, здійснюючи власні активні дії, може реалізувати своє суб'єктивне право.

Зазначена правова позиція узгоджується з правовим висновком, викладеним у постанові Верховного Суду України від 12.04.2017 р. у справі № 6-2962цс16.

Відповідно до ст. 1281 ЦК України спадкоємці зобов'язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги. Кредиторові спадкодавця належить протягом шести місяців від дня, коли він дізнався або міг дізнатися про відкриття спадщини, пред'явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, незалежно від настання строку вимоги. Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про відкриття спадщини, він має право пред'явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, протягом одного року від настання строку вимоги.

Як вказує позивач про відкриття спадщини та фактичне набуття спадкоємцем ОСОБА_2 права власності на спадкове майно боржника ОСОБА_6 йому стало відомо 21 грудня 2016 р. після ознайомлення з Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна щодо об'єкта нерухомого майна № 76490470, що була ним отримана після набрання законної сили ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 27.07.2016 р. при пред'явленні до примусового виконання виконавчого листа за рішенням Печерського районного суду м. Києва від 10.08.2009 р. в рамках поновленого строку.

Такі твердження позивача відповідачами в належний спосіб не спростовані.

Позов до суду позивач подав 03 березня 2017 р.

Тому, суд дійшов висновку, що позивач в межах встановлених законом строків пред'явив свої вимоги до відповідачів як спадкоємців, які прийняли спадщину померлого боржника ОСОБА_6

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги про стягнення в рівних частинах з відповідачів, як спадкоємців померлого солідарного боржника ОСОБА_6, боргу у загальному розмірі 467 974,96 грн. за судовим рішенням від 10.08.2009 р. у справі № 2-2313/09 підлягають задоволенню.

У зв'язку із задоволенням позову в повному обсязі, судові витрати у загальному розмірі 10 709 грн., з яких: 4 679,75 грн. - судовий збір; 630 грн. - витрати за публікацію повідомлення про виклик учасників судової справи у пресі; 1 300 грн. - витрати позивача на оплату звіту про експертну оцінку нерухомого майна; 4 100 грн. - витрати позивача по оплаті послуг адвоката, пов'язаних з розглядом справи, відповідно до ст. 141 ЦПК України покладаються на відповідачів в рівних частинах.

Керуючись ст. 608, 1216, 1218, 1268, 1281, 1282, 1296, 1297 ЦК України, ст. 12, 13, 19, 81, 141, 263-265, 267, 273, 274, 354, 355 ЦПК України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа ОСОБА_4 про стягнення боргу- задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 . суму боргу у розмірі 233 987 грн. 48 коп.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 суму боргу у розмірі 233 987 грн. 48 коп.

Стягнути з ОСОБА_2, ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 по 5 354 грн. 50 коп. судових витрат.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не були вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційні скарги подаються учасниками справи до Київського апеляційного суду м. Києва або через Печерський районний суд м. Києва, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності ЦПК України в редакції від 15 грудня 2017 року.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Позивач: ОСОБА_1: АДРЕСА_2, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1.

Відповідач: відповідач 1: ОСОБА_2: АДРЕСА_3, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2.

Відповідач 2: ОСОБА_3: АДРЕСА_4, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3.

Третя особа : ОСОБА_4: АДРЕСА_5.

Суддя О.В.Батрин