ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/5842/18
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" листопада 2018 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Трусова Т.О., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами цивільну справу за позовомОСОБА_2 до об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Корона-Введенська» про стягнення заборгованості по заробітній платі та вихідної допомоги при звільненні,

В С Т А Н О В И В:

У травні 2016 р. ОСОБА_2 (далі по тексту - ОСОБА_2, позивач) звернувся до суду з позовом до об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Корона-Введенська» (далі по тексту - ОСББ «Корона-Введенська», відповідач) про стягнення заборгованості по заробітній платі та вихідної допомоги при звільненні в загальному розмірі 25 299,60 грн.

Позов обґрунтований такими обставинами. З 06.12.2016 позивач працював в ОСББ «Корона-Введенська» на посаді управителя будинку з посадовим окладом в розмірі 12440 грн. З 01.04.2017 без будь-яких письмових попереджень відповідач зменшив позивачу посадовий оклад майже вдвічі, порушивши ч. 4 ст. 97 Кодексу законів про працю України та ст. 22 Закону України «Про оплату праці». 12.06.2017 позивача було звільнено у зв'язку зі скороченням штату працівників на підставі п. 1 ст. 40 Кодексу законів про працю України. Позивач вказує, що відповідач не доплатив йому заробітну плату за квітень 2017 р. в сумі 5939,10 грн., за травень 2017 р. в сумі 5939,10 грн., за червень 2017 р. в сумі 4921,50 грн. та вихідну допомогу в сумі 8499,90 грн.

Ухвалою від 19.09.2018 суд відкрив провадження у справі та призначив її до розгляду в порядку спрощеного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Відповідач подав відзив із запереченнями проти позову, які обґрунтовані тим, що впродовж усього часу роботи позивача на посаді управителя розмір його посадового окладу залишався незмінним і становив 7000 грн., а надані позивачем «расчетные листки» за грудень 2016 р., січень та лютий 2017 р. ОСББ «Корона-Введенська» не видавались і є неналежними доказами. Відповідач зазначив, що в період з грудня 2016 р. по березень 2017 р. позивач окрім посадового окладу отримував також премії, виплата яких була зумовлена переходом мешканців на індивідуальні договори з постачальниками води, тепло та електроенергії. З квітня 2017 р. додаткові роботи в будинку не проводились, відповідно і підстав для нарахування премій не було. При звільненні з позивачем проведено повний розрахунок, будь-яка заборгованість відсутня.

Дослідивши докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, суд встановив такі обставини.

На підставі наказу від 05.12.2016 № 16 ОСОБА_2 прийнято на роботу в ОСББ «Корона-Введенська» на посаду управителя з посадовим окладом відповідно до штатного розпису.

Позивач стверджує, що при прийнятті на роботу розмір його посадового окладу становив 12 440 грн., на підтвердження чого надав засвідчені власним підписом «расчетный листок за декабрь 2016 г.», «расчетный листок за январь 2017 г.» і «расчетный листок за февраль 2017 г.», які містять відомості про нараховану та виплачену йому у вказаний період заробітну плату, в тому числі і про розмір його посадового складу (грудень 2016 р. і січень 2017 р. - 12 430 грн., лютий 2017 р. - 12 440 грн.).

Натомість відповідачем на спростування доводів позивача надано штатний розписОСББ «Корона-Введенська» (введений в дію з 02.12.2016), згідно якого посадовий оклад управителя складає 7000 грн.

Даючи оцінку наданим сторонами письмовим доказам, суд враховує, що саме штатний розпис є основним організаційно-розпорядчим документом, що відображає структуру підприємства, штати та посадові оклади працівників (ч. 3 cт. 64 Господарського кодексу України, наказ Держкомстату України від 28.09.2005 № 286, зареєстрований у Міністерстві юстиції України 30.11.2005 за № 1442/11722 «Про затвердження Інструкції зі статистики кількості працівників», лист Міністерства праці та соціальної політики України від 27.06.2007 № 162/06/187-07 «Щодо штатного розпису»).

До того ж зазначений у штатному розписі розмір посадового окладу позивача доводиться розрахунково-платіжними відомостями працівника (типова форма № П-6, затверджена наказом Держкомстату України від 05.12.2008 № 489), розрахунки у яких повністю узгоджується з даними наказів ОСББ «Корона-Введенська» про преміювання працівників і не суперечать даним виписки з карткового рахунку позивача в АТ «Ощадбанк».

На противагу штатному розпису «расчетные листки», що їх позивач долучив до позовної заяви, не є належними доказами розміру посадового окладу позивача, а їх дані суперечать даним розрахунково-платіжних відомостей та наказів про преміювання.

Заслуговують на увагу і доводи відповідача про відсутність доказів видачі зазначених «расчетных листков» саме відповідачем, зазначення у них різних розмірів посадового окладу та виконання їх двома мовами.

Звертає на себе увагу і та обставина, що зазначений у «расчетных листках» табельний номер позивача не відповідає табельному номеру, зазначеному у його розрахунково-платіжних відомостях.

Зважаючи на викладене, суд покладає в обґрунтування свого рішення штатний розпис вважаючи доведеним, що розмір посадового окладу позивача становив 7 000 грн. і залишався незмінним впродовж всього періоду його роботи, а «расчетные листки» суд відкидає як належні і недостовірні докази.

Відповідно до положень статті 94 Кодексу законів про працю України та статті 1 Закону України «Про заробітну плату» заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку власник або уповноважений ним орган виплачує працівникові за виконану ним роботу.

Розмір заробітної плати залежить від складності та умов виконуваної роботи, професійно-ділових якостей працівника, результатів його праці та господарської діяльності підприємства.

Статтею 97 Кодексу законів про працю України передбачено, що оплата праці працівників здійснюється за погодинною, відрядною або іншими системами оплати праці. Оплата може провадитися за результатами індивідуальних і колективних робіт. Форми і системи оплати праці, норми праці, розцінки, тарифні сітки, ставки, схеми посадових окладів, умови запровадження та розміри надбавок, доплат, премій, винагород та інших заохочувальних, компенсаційних і гарантійних виплат встановлюються підприємствами, установами, організаціями самостійно у колективному договорі з дотриманням норм і гарантій, передбачених законодавством, генеральною та галузевими (регіональними) угодами.

Згідно частини 3 зазначеної норми конкретні розміри тарифних ставок (окладів) і відрядних розцінок робітникам, посадових окладів службовцям, а також надбавок, доплат, премій і винагород встановлюються власником або уповноваженим ним органом з урахуванням вимог, передбачених частиною другою цієї статті.

Відповідно до статті 2 Закону України «Про заробітну плату» структура заробітної плати включає в себе основну заробітну плату, додаткову заробітну плату та інші заохочувальні та компенсаційні виплати, до яких, зокрема, відносяться премії за спеціальними системами і положеннями.

Як вбачається з долучених до відзиву наказів, впродовж грудня 2016 р. - березня 2017 р. ОСББ «Корона-Введенська» приймались рішення про преміювання окремих працівників, в тому і позивача.

На підставі наказу ОСББ «Корона-Введенська» від 12.06.2017 № 16 ОСОБА_2 звільнено з роботи з 12.06.2017 на підставі пункту 1 статті 40 Кодексу законів про працю України.

Згідно статті 47 Кодексу законів про працю України власник або уповноважений ним орган зобов'язаний в день звільнення видати працівникові належно оформлену трудову книжку і провести з ним розрахунок у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу.

За приписом зазначеної норми при звільненні працівника виплата всіх сум, що належить йому від підприємства, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред'явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок.

Відповідно до статті 44 Кодексу законів про працю України при припиненні трудового договору з підстав, зазначених, зокрема, у пункті 1 статті 40 цього Кодексу, працівникові виплачується вихідна допомога у розмірі не менше середнього місячного заробітку.

З наданих відповідачем розрахунково-платіжних відомостей, дані яких щодо виплачених сум повністю узгоджуються з долученою до позовної заяви випискою з карткового рахунку позивача,вбачається, що під час роботи позивача йому повністю виплачувалась нарахована заробітна плата та премії, а після звільнення відповідач в повному обсязі виплатив усі належні позивачу суми, в тому числі і вихідну допомогу, розмір якої склав 7212,40 грн.

Розрахунок виплаченої позивачу вихідної допомоги здійснений з дотриманням положень Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 № 100.

Згідно положень статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, проте позивач не надав належних та допустимих доказів, які б підтверджували порушення відповідачем його трудових прав.

Отже на підставі викладених у заявах по суті справи аргументів і оцінки наданих сторонами доказів суд дійшов висновку про необґрунтованість і недоведеність позовних вимог ОСОБА_2, у зв'язку з чим відмовляє у їх задоволенні.

На підставі викладеного, керуючись статтями 5, 7, 12, 13, 76, 77, 80, 81, 89, 259, 263-265, 268, 279 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Відмовити у задоволенні позову ОСОБА_2 до об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Корона-Введенська» про стягнення заборгованості по заробітній платі та вихідної допомоги при звільненні.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: