Справа № 369/6396/18
Провадження № 2/369/2703/18
31.07.2018 року Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:
головуючої судді Дубас Т.В.,
за участі секретаря Яцевич В.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві, в порядку спрощеного позовного провадження, цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -
Представник позивача направив до суду заяву, в якій просив розгляд справи проводити у його відсутності, позовні вимоги підтримав, проти винесення по справі заочного рішення не заперечував.
Відповідач в судове засідання не з'явився. Про день, час та місце слухання справи повідомлявся належним чином. Причини неявки суду невідомі.
За письмовою згодою позивача суд ухвалив, провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення, що відповідає положенням ст.ст. 280-281 ЦПК України.
Дослідивши матеріали справи, зібрані у справі докази, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню частково з наступних підстав.
При розгляді справи судом встановлено, що 17 лютого 2011 року між ПАТ КБ «ПриватБанк» та ОСОБА_1 був укладений кредитний договір.
Відповідно до п. 2.1.1.5.5 Умов та надання банківських послуг позичальник зобовязується погашати заборгованість за Кредитом, відсотками за його використання, за перевитрати платіжного ліміту, а також оплачувати комісії на умовах, передбачених Договором.
Згідно п. 2.1.1.5.6. Умов та правил надання банківських послугу разі невиконання зобовязань за Договором на вимогу Банку виконати зобовязання з повергнення Кредиту (у тому числі простроченого кредиту та Овердрафту) оплати винагороди Банку.
Відповідно до п. 2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг при порушенні клієнтом строк платежів по якомусь з грошових зобовязань, передбачених даним договором більш ніж на 30 днів, позичальник зобовязаний сплатити банку штраф в розмірі 500 грн. та 5% від суми позову.
За ст. 526 ЦК України зобовязання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до Умов та правил надання банківських послуг зазначено, що договір діє протягом 12 місяців з моменту підписання. Якщо протягом цього терміну ні одна із сторін не проінформує іншу сторону про припинення дії договору, він автоматично пролонгується на той самий строк.
З поданого суду розрахунку, встановлено, що ОСОБА_1 у порушення вимог кредитного договору не вносила передбачених платежів.
За ст. 611 ЦК України у разі порушення зобовязання настають правові наслідки, встановлені договором чи законом.
За ст.1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобовязується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобовязується повернути кредит (грошові кошти) та сплатити проценти.
Відповідно до ч.2 ст.1050 ЦК України якщо договором встановлений обовязок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати повернення частини позики, що залишилась, та сплати процентів, належних йому відповідно до ст. 1048 ЦК України.
Позивачем надано суду достатньо доказів на підтвердження прострочення відповідачем, позичальником, строків повернення кредиту та сплати відсотків за користування кредитом.
Однак, відповідно до ч. 1 ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов'язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти.
Згідно з нормою ст. 628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені і погоджені ними, та умови, які є обовязковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Відповідно до ч. 3 ст. 1056-1 ЦК України процентна ставка за кредитом може бути фіксованою або змінюваною. Тип процентної ставки визначається кредитним договором.
Однак, з матеріалів справи вбачається, що будь-які докази того, що відповідач у справі ОСОБА_1. ознайомлена та погоджувалася із вказаними умовами та правилами надання банківських послуг, згідно яких нараховуються проценти по нарахуванню пені, комісії та штрафів відсутні.
Позивач не надав належних і допустимих доказів, які б підтвердили, що саме долучені до матеріалів справи Умови є складовою частиною укладеного між сторонами кредитного договору і, що саме ці Умови мав на увазі відповідач, підписуючи заяву позичальника.
Зазначена правова позиція міститься у постанові Верховного суду України від 22 березня 2017 року (справа № 6-2320цс16).
Відповідно до ч. 1 ст. 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів , їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики.
Враховуючи викладене, суд вважає, що позовні вимоги позивача в частині стягнення з відповідача заборгованості за кредитом, процентами за користування кредитом підлягають задоволенню, а їх розмір відповідно до ст. 1048 ЦК України визначається на рівні облікової ставки Національного банку України.
Розрахунок відсоткових коштів за несвоєчасне виконання зобовязання ОСОБА_1 за період з 17.02.2011 року по 31 березня 2018, на рівні облікової ставки Національного банку України, судом здійснюється за формулою:
[Сума боргу] х [ Ставка НБУ (%)] /100% / 365 днів х [ Кількість днів ] =[Сума]
Дата початкуДата закінченняКількість днівСума боргуОблікова ставка НБУРозрахункова ставка (% у рік)Пеня
15.04.201416.07.201493421.009.59.510.19
13.11.201405.02.201585421.00141413.73
06.02.201503.03.201526421.0019.519.55.85
28.08.201524.09.201528421.0027278.72
22.04.201626.05.201635421.0019197.65
27.05.201623.06.201628421.0018185.80
24.06.201628.07.201635421.0016.516.56.64
29.07.201615.09.201649421.0015.515.58.74
16.09.201627.10.201642421.0015157.25
14.04.201725.05.201742421.0013136.30
27.10.201714.12.201749421.0013.513.57.63
15.12.201725.01.201842421.0014.514.57.02
26.01.201801.03.201835421.0016166.46
02.03.201831.03.201830421.0017175.88
Всього: 386.33
Тобто, сума заборгованості по відсоткам за несвоєчасне виконання зобовязань складає 386,33 грн.
Відповідно до ст. 551 ЦК України предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства. Розмір неустойки, встановлений законом, може бути збільшений у договорі.
Розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.
Згідно ст.61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнений до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.
Враховуючи вищевикладене та відповідно до статті 549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення строків виконання грошових зобовязань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у статті 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення.
Як роз'яснив Верховний Суд України в правовій позиції №6-2003цс15 від 21 жовтня 2015 року, штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення - строків виконання грошових зобов'язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у ст.61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення.
З письмового розрахунку, приєднаного до позову вбачається, що у зв'язку з невиконанням кредитного договору у відповідача виникла пеня в розмірі 4200 грн. Однак за це ж порушення до ОСОБА_1 також нараховано банком штрафи відповідно до пункту 2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг: 500,00 грн. штраф (фіксована частина); 1551,43 грн. штраф (процентна складова).
В частині стягнення з відповідача штрафу (фіксованої частини) у розмірі 500,00 грн., та штрафу (процентної складової) у розмірі 1551,43 грн., суд приходить до висновку про відмову в цій частині позову,оскільки ці штрафи є мірою подвійної із пенею відповідальності.
Розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.
Проте, із заявленим розміром пені, що позивач просить стягнути з відповідача, суд не може погодитись, оскільки даний розмір пені перевищує прострочену заборгованість з оплати кредиту, тим самим перевищує розмір збитків, і є неспівмірним із розміром боргу за тілом кредиту.
Отже, суд, знаходить за доцільне зменшити розмір неустойки у вигляді пені у розмірі 4200,00 грн до розміру тіла кредиту, а саме до 420,92 грн.
Таким чином загальна сума заборгованості, що підлягає стягненню з відповідача ОСОБА_1, становить 1 228, 17 грн. ( одна тисяча двісті двадцять вісім грн. сімнадцять коп), яка складається з заборгованості за кредитом в розмірі 420.92 грн., заборгованості по процентам за користування кредитом 386,33 грн, заборгованості за пенею та комісією 420.92 грн.
При поданні позовної заяви позивачем сплачено судовий збір в сумі 1 762 грн. відповідно до Закону України Про судовий збір.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір підлягає стягненню з відповідача.
Керуючись ст.ст. 509, 525, 526, 530, 551 1054-1055 ЦК України та керуючись ст.ст.12, 13, 76-81, 89, 95, 133, 141, 223, 229, 258, 259, 263-265, 268, 273, 280-282, 284, 288, 354, 355 ЦПК України, суд
Позовні вимоги Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» задовольнити частково.
У решті позову відмовити
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення, до Апеляційного суду Київської області через Києво-Святошинський районний суд Київської області.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Суддя Т.В. Дубас