Провадження № 2/760/1995/18
Справа № 760/3046/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 листопада 2017 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Букіна О.М. ,розглянувши матеріали зустрічного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя,

ВСТАНОВИВ:

15.02.2017 позивач ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до відповідача ОСОБА_1 про поділ майна подружжя.

Ухвалою судді Солом`янського районного суду м. Києва від 15.02.2017 відкрито провадження у справі та справу призначено до судового розгляду.

11.09.2017 ОСОБА_1 подано до суду зустрічну позовну заяву до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя та визнання особистою власністю майна, набутого за час окремого проживання у зв`язку з фактичним припиненням шлюбних відносин, яка не відповідає вимогам ч. 4 ст. 177 ЦПК України, а саме позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Крім того, ОСОБА_1 11.01.2018 до суду було подано клопотання про відстрочення сплати судового збору у зв`язку з скрутним матеріальним становищем.

Відповідно до ч.ч.1,3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно роз`яснень, що містяться в пункті 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 81 (136) ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Вивчивши матеріали справи, судом не встановлено доказів наявності підстав для відстрочення сплати судового збору, а тому у клопотанні ОСОБА_1 слід відмовити.

Як вбачається з зустрічної позовної заяви, ОСОБА_1 заявлено вимоги про визнання права власності на майно.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

Згідно ч. 2 ст. 176 ЦПК України якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Враховуючи викладене та керуючись вимогами ч.2 ст.176 УПК України, суд визначає судовий збір в розмірі 8000,00 грн.

Відповідно до Закону України «Про державний бюджет України на 2017 рік» встановлено, що прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб з 1 січня 2017 року становить 1600, 00 грн.

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір відповідно до Закону України «Про судовий збір», який був прийнятий Верховною Радою 08.07.2011 р. та набрав чинності з 01.11.2011 року, що становить 1% від ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (640,00 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (8000,00 грн.)

З урахуванням вищезазначеного ЗУ «Про судовий збір» позивач повинен сплатити до суду не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто не більше 8000,00 грн.

Сплата судового збору має бути здійснена за наступними реквізитами:

-р/р №0010, утримувач коштів УДК у Солом`янському районі м. Києва, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26077951, банк отримувача ГУДКУ у м. Києві, код банку отримувача (МФО) 820019, код класифікації доходів бюджету 22030001, призначення платежу: 22030101; 050, «судовий збір», Солом`янський р/с., 02896762.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху та строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

З огляду на викладене, зустрічна позовна заява підлягає залишенню без руху.

Керуючись статтями 136, 175-177, 185 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя та визнання особистою власністю майна, набутого за час окремого проживання у зв`язку з фактичним припиненням шлюбних відносин залишити без руху.

Надати строк на усунення недоліків терміном десять днів з моменту отримання копії ухвали, з урахуванням вимог, викладених в ухвалі.

Ухвала в частині визначення розміру судового збору може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через суд першої інстанції.

В решті ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: