УХВАЛА

05.09.2018 року Провадження №2/425/469/18
Справа №425/1830/18
місто Рубіжне Луганської області
Рубіжанський міський суд Луганської області у складі:
головуючого судді - Романовського Є.О.,
за участю секретаря Чикунової Ю.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Рубіжному Луганської області клопотання представника ОСОБА_1 адвоката ОСОБА_2 про зустрічне забезпечення у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_1, третя особа приватний нотаріус Рубіжанського міського нотаріального округу Луганської області ОСОБА_5, про визнання договору купівлі-продажу недійсним, витребування майна з чужого незаконного володіння, скасування державної реєстрації права власності та повернення сторін у попередній стан,
В провадженні Рубіжанського міського суду Луганської області знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_1, третя особа приватний нотаріус Рубіжанського міського нотаріального округу Луганської області ОСОБА_5, про визнання договору купівлі - продажу недійсним, витребування майна з чужого незаконного володіння, скасування державної реєстрації права власності та повернення сторін у попередній стан.
АДРЕСА_1, яка належить ОСОБА_4 на підставі договору купівлі-продажу від 08.05.2018 року, серія та номер: 502, посвідченого приватним нотаріусом Рубіжанського міського нотаріального округу ОСОБА_5
Ухвалою Рубіжанського міського суду Луганської області від 13.07.2018 року відкрито провадження у справі та призначено проведення підготовчого засідання.
29.08.2018 на адресу суду надійшло клопотання представника ОСОБА_1 адвоката ОСОБА_2 про зустрічне забезпечення, розмір якого визначити вартістю заарештованого майна відповідача та орієнтовною вартістю судових витрат понесених відповідачем на загальну суму 244 500 грн., яке мотивоване тим, що позивач мешкає за межами України в Російській Федерації, а також нею не додано до позовної заяви будь-яких доказів про право власності на оскаржуване майно (або його частку), а отже заявлений позов має ознаки зловживання процесуальними правами. Також відповідач як власник вищевказаного нерухомого майна на яке накладено арешт обмежена у праві власності та позбавлена можливості повноцінно розпоряджатися належним їй майном, а також вимушена нести судові витрати, повязані із наданням правової допомоги та користуватися послугами адвоката орієнтований розмір яких складає 25 000 грн.
Вказане клопотання розглядається судом без повідомлення сторін.
Відповідно до ч. 1 ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).
Отже питання щодо зустрічного забезпечення є правом, а не обов'язком суду.
Частиною 3 ст. 154 ЦПК України передбачено, що суд зобов'язаний застосувати зустрічне забезпечення, якщо: позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.
В якості обгрунтування свого клопотання, представником відповідача не надано жодного доказу.
Відповідно до ч. 5 ст. 154 ЦПК України розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв'язку із забезпеченням позову.
Як вбачається з матеріалів справи, предметом позовних вимог є визнання недійсним договору купівлі-продажу будинку зі службовими будівлями та спорудами та земельної ділянки, витребування майна з чужого незаконного володіння, скасування державної реєстрації права власності та повернення сторін у попередній стан.
Однак посилання представника відповідача на факт відсутності у позивача зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи знаходження майна на території України встановлює обов'язок суду застосувати зустрічне забезпечення, на увагу не заслуговує, оскільки ч. 3 ст. 154 ЦПК України перебуває у взаємозв'язку із ч. 5 ст. 154 ЦПК України, однак заявником не обгрунтовано суми збитків, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, що застосовані судом в ухвалі від 04.07.2018, а саме накладенні арешту на будинок зі службовими будівлями та спорудами та земельну ділянку при вищевказаному предметі спору.
Також твердження заявника, що відповідач як власник вищевказаного нерухомого майна на яке накладено арешт обмежена у праві власності та позбавлена можливості повноцінно розпоряджатися належним їй майном, не є належною підставою, оскільки накладення арешту на спірне майно є перешкодою лише для відчуження вказаного майна.
Крім того, представник відповідача зазначає, що відповідачем понесені судові витрати, повязанні з наданням правової допомоги, орієнтовний розмір яких складає 25 000 грн., однак жодних доказів в підтвердження зазначеного до клопотання не додано.
Натомість, зважаючи на характер спірних правовідносин, відсутність обгрутнування розміру збитків, яких може зазнати відповідач у зв'язку із забезпеченням позову, не доведеність необхідності у його застосуванні, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання про зустрічне забезпечення.
На підставі викладеного та керуючись ст. 154, 353-355 ЦПК України, суд,
У задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 адвоката ОСОБА_2 про зустрічне забезпечення у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_1, третя особа приватний нотаріус Рубіжанського міського нотаріального округу Луганської області ОСОБА_5, про визнання договору купівлі-продажу недійсним, витребування майна з чужого незаконного володіння, скасування державної реєстрації права власності та повернення сторін у попередній стан - відмовити.
Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Апеляційного суду Луганської області шляхом подачі апеляційної скарги через Рубіжанський міський суд Луганської області протягом пятнадцяти днів з дня складання цієї ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Є.О. Романовський