Провадження №2/200/3497/16
У Х В А Л А

«18» січня 2018 року Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська

у складі: головуючого судді Женеску Е.В.,

при секретарі Санжаровській Я.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Дніпро цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: приватний нотаріус Магдалинівського районного нотаріального округу Дніпропетровської області ОСОБА_3 про встановлення нікчемності правочину, визнання недійсним свідоцтв про право на спадщину за заповітом, скасування державної реєстрації, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська перебуває вищезазначена цивільна справа.

Позивачем подано клопотання про призначення повторної судової почеркознавчої експертизи. Дане клопотання обґрунтоване тим, що висновок експерта складений на підставі наданих матеріалів, яких недостатньо для вирішення поставлених питань, крім того зразки не відповідають за часом виконання обєкту, який досліджується, у звязку з чим експерт був зобовязаний повернути матеріали справи відповідно до Науково-методичнм рекомендаціям з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998р. № 53/5, оскільки відповідно до п.4.15 Дослідницька частина повинна включати: відомості про стан об'єктів дослідження, що не було виконано експертом у повному обсязі.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, матеріали клопотання прийшов до наступного висновку.

15 грудня 2017 року набув чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» №2147-VIII від 03.10.2017 року, котрим ЦПК України викладено в новій редакції.

Згідно пп.9 п.1 Розділу XIII Перехідних положень ЦПК України в новій редакції справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Відповідно до ч.ч.3, 4 ст. 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. Закон який встановлює нові обов'язки, скасовує чи звужує права, належні учасникам судового процесу, чи обмежує їх використання, не має зворотної дії в часі.

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку, що подальший розгляд цієї справи належить проводити за правилами, що передбачені новою редакцією ЦПК України, в частині, у якій вони не встановлюють нових обов'язків, не скасовують чи не звужують прав, що належні учасникам судового процесу, чи не обмежують їх використання.

Відповідно до ч.1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно ч.1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 43 ЦПК України учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Згідно вимог ч.1 ст. 174 ЦПК України при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору.

Відповідно до ч.ч. 1,2 ст. 102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Відповідно до ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для зясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до ч. 2 ст. 113 ЦПК України якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

Згідно Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998р. № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012р. № 1950/5) при проведенні почеркознавчої експертизи передбачено п. 4.15 що у дослідницькій частині висновку експерта описуються процес дослідження та його результати, а також дається обґрунтування висновків з поставлених питань. Дослідницька частина повинна включати:

відомості про стан об'єктів дослідження, застосовані методи (методики) дослідження, умови їх застосовування;

посилання на ілюстрації, додатки та необхідні роз'яснення до них; експертну оцінку результатів дослідження.»

У свою чергу слід зазначити, що методика судово-почеркознавчої експертизи передбачає чотири стадії дослідження:

попереднє ознайомлення з матеріалами (вивчення матеріалів справи, ознайомлення з документами - речовими доказами і зразками, з питаннями, які поставлені перед експертом та ін.);

роздільне дослідження (здійснюється роздільне вивчення документа - речового доказу та зразків для порівняльного дослідження; провадиться виявлення загальних і окремих ознак письма і почерку);

порівняльне дослідження (виявлені ознаки зіставляються; результати порівняння заносяться до спеціальних таблиць - розробки);

оцінка наслідків і формулювання висновків (оцінюється індивідуальна сукупність виявлених ознак; експерт робить висновок про наявність або відсутність індивідуальної тотожності).

Із висновку експерта Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз № 2828-17 від 02.08.2017р. вбачається, що в ньому стадія роздільного дослідження зразків виконана не в повній мірі, а саме експерт не здійснив роздільне вивчення зразків для порівняльного дослідження, не досліджувалися та не характеризувалися документи-зразки, а лише послався на них вже в стадії порівняльного дослідження.

Крім того, експертом було досліджено ряд документів за період 1986-1999 роки та 2008-2010 року проте заповіт було складено у 2007 році, а отже в порушення вимог п.1.5. Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, вільні зразки не відповідали за часом виконання обєкту, який досліджується.

Порядок призначення судової експертизи у науково-дослідних судово-експертних установах Міністерства юстиції України, обов'язки, права та відповідальність судового експерта, організація проведення експертиз та оформлення їх результатів визначається Законом України „Про судову експертизу", Цивільним процесуальним кодексом, Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та іншими нормативно-правовими актами з питань судової експертизи.

Як роз'яснено в п. 17постанови ПленумуВерховногоСудуУкраїни № 5 від 12 червня 2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» для з'ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, призначає експертизу, коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи і поданих доказів.

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, розяснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобовязаний мотивувати таке відхилення або зміну.

При призначені експертизи, суд бере за основу перелік питань, які поставлені заявником перед експертом у письмовому клопотанні, яке залучено до матеріалів справи, які викладені у відповідності до орієнтованого переліку вирішуваних питань експертами при проведенні даного виду експертизи, який викладено в Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз, та враховуючи той факт, що з боку інших учасників процесу не було заявлено клопотань про інші питання, які мають бути поставлені експерту при проведені даного виду експертизи.

При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно.

Позивач у клопотанні просить суд проведення повторної судової почеркознавчої експертизи доручити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз.

Суд враховуючи, перелічені обставини, які не були враховані експертом під час проведення експертизи та складання висновку, вважає, що дана вимога позивача є обґрунтованою та підлягає задоволенню.

З урахуванням наведених обставин, з метою усунення будь-яких суперечностей та сумнівів у справі, враховуючи те, що для з`ясування обставин, що мають значення для справи, потрібні спеціальні знання , суд, вважає за необхідне задовольнити клопотання та призначити повторну судову почеркознавчу експертизу.

Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.

Оскільки, для проведення експертизи потрібний значний проміжок часу, тому на час проведення експертизи провадження у справі слід зупинити.

На підставі наведеного , керуючись ст. ст. 43, 102-107, 174,252, 353, ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Клопотання позивача про призначення повторної судової почеркознавчої експертизи задовольнити.

Призначити повторну судову почеркознавчу експертизу по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: приватний нотаріус Магдалинівського районного нотаріального округу Дніпропетровської області ОСОБА_3 про встановлення нікчемності правочину, визнання недійсним свідоцтв про право на спадщину за заповітом, скасування державної реєстрації, на вирішення якої поставити питання :

- Чи належить підпис у заповіті, написаному від імені ОСОБА_4 на користь ОСОБА_2 та ОСОБА_5, посвідчений секретарем виконкому Котовської сільської ради Магдалинівського району Дніпропетровської області ОСОБА_6 16.08.2007р., зареєстрований у реєстрі нотаріальних дій за№ 80, ОСОБА_7, померлій 20.12.2014р., або іншій особі?

Оплату за проведення експертизи покласти на позивача ОСОБА_1 розяснивши йому положення ст. 109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі.

Попередити експерта про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384 та 385 КК України за завідомо неправдивий висновок та відмову без поважних причин від виконання покладених обовязків.

Проведення експертизи доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, який розташований за адресою: 03057, м. Київ, вул. Смоленська, 6.

На дослідження надати експерту цивільну справу №200/12584/16-ц (провадження №2/200/3497/16) за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: приватний нотаріус Магдалинівського районного нотаріального округу Дніпропетровської області ОСОБА_3 про встановлення нікчемності правочину, визнання недійсним свідоцтв про право на спадщину за заповітом, скасування державної реєстрації. Крім того, надати оригінал заповіту №80 від 16 серпня 2007 року, оригінал реєстраційної справи № 922 (реєстраційний номер 44 від 24.03.2010 року), оригінал технічної документації кад. №-01-002-0098, оригінал пенсійного посвідчення ОСОБА_7 №107653, оригінал договору №0703054 про користування електричною енергією, оригінал додатку до договору оренди земельної ділянки, оригінал договору-дарування №61 від 08 жовтня 1986 року,оригінал типового договору оренди земельної частки від 22 квітня 2000 року, оригінал протоколу №1 від 15 лютого 1990 року. Провадження в справі зупинити на час проведення експертизи.

Копію ухвали надіслати до Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, який розташований за адресою: 03057, м. Київ, вул. Смоленська, 6, для виконання, сторонам для відома.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення . Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Суддя: Е.В. Женеску