Справа № 408/389/18-ц
Провадження 2/408/716/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 грудня 2018 року смт. Біловодськ

Біловодський районний суд Луганської області у складі:

головуючого-судді Кускової Т.В.

при секретареві: Сіпаковій Л.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт. Біловодська цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Станично-Луганської селищної ради, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В обґрунтування позовних вимог посилалася на те, що вона є рідною племінницею ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 року в м. Красний Луч Луганської області, після смерті якої відкрилась спадщина у вигляді земельної ділянки 6,8600 га, що знаходиться на території Великочернігівської сільської ради Станично-Луганського району Луганської області. Позивач є єдиним спадкоємцем, інші спадкоємці відсутні.

Протягом шести місяців вона не встигла подати заяву до нотаріуса про прийняття спадщини, в зв'язку з тим, що ОСОБА_2 померла у м. Хрустальний ( колишня назва м. Красний Луч), що зараз є непідконтрольною уряду України територією, і факт її смерті необхідно було встановлювати в судовому порядку. А перед тим, як звернутись до суду про встановлення факту смерті, вона мала у судовому порядку встановити родинні стосунки з ОСОБА_2, що зайняло значний відрізок часу, адже для встановлення цього факту потрібно було шукати свідків, що можуть підтвердити цей факт, та прибути до суду для надання показань. Перешкодою також слугувало те, що позивач фактично проживає в м. Луганськ, що також відноситься до тимчасово окупованої території.

19.01.2018 року позивач звернулась до державного нотаріуса Станично-Луганської державної нотаріальної контори Луганської області ОСОБА_3 із заявою про прийняття спадщини за заповітом, на що отримала роз'яснення щодо пропуску встановленого законодавством шестимісячного строку для прийняття спадщини за заповітом.

У зв'язку із наведеним, просила суд визначити їй додатковий строк для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2

Позивач у судове засідання не з'явилася, просила суд розглянути справу без її участі.

Представник відповідача у судове засідання не з'явився, про час дату та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, надав до суду заяву про розгляд справи без його участі, проти задоволення позовних вимог не заперечував.

Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 є такими, що відповідають вимогам чинного законодавства і підлягають задоволенню з наступних підстав.

З Свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3, слідує, що ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 року (а.с.8).

З копії ухвали Новопсковського районного суду Луганської області від 31 жовтня 2017 року вбачається, що ОСОБА_1 зверталась до суду з заявою про встановлення факту смерті ОСОБА_2 (а.с.13-14)

Рішенням Новопсковського районного суду Луганської області від 08 грудня 2017 року було встановлено , що ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 року, є рідною тіткою ОСОБА_1 (а.с. 7-9).

Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина у вигляді земельної ділянки, 6,8600 га, що знаходиться на території Великочернігівської сільської ради Станично-Луганського району Луганської області, що підтверджується копією державного акту на право власності на земельну ділянку (а.с.11)

Із роз'яснення державного нотаріуса Станично-Луганської державної нотаріальної контори від 19 січня 2018 року вбачається, що позивач зверталася до нотаріальної контори з питань оформлення спадкових прав після смерті ОСОБА_2, але їй було роз'яснено, що вона не подала заяву про прийняття спадщини у зазначений законом строк, та не надала підтвердження проживання разом з померлим на час відкриття спадщини за однією адресою тому вважається такою, що не прийняла спадщину (а.с.15).

З повідомлення державного нотаріуса Станично-Луганської державної нотаріальної контори від 12 квітня 2018 року вбачається, що після смерті ОСОБА_2, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 року, спадкова справа не заводилась.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Статтею 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно змісту ст. 1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

Згідно роз'яснень, викладених у п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 року, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» вбачається, що «суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права».

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини по справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 року вбачається, що при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру.

Таким чином, оскільки факти, які викладені в позовній заяві знайшли своє підтвердження, суд приходить до висновку про те, що причини пропуску позивачем строку прийняття спадщини слід визнати поважними, оскільки останній звернулася до державного нотаріуса Станично-Луганської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, але у зазначений законом строк шість місяців, згідно ст. 1270 ЦК України, не подав цю заяву до органів нотаріату, а також за відсутності спору про спадщину, суд вважає позов обґрунтованим і таким що підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 258, 259, 265, 268 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 (НОМЕР_1, РНОКПП НОМЕР_2) додатковий строк 3 місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 року.

Копію рішення направити сторона для відома.

Рішення набирає законної сили з моменту закінчення строку апеляційного оскарження.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Луганської області через Біловодський районний суд Луганської області протягом 30 днів з дня проголошення рішення.

Суддя Кускова Т.В.