У Х В А Л А

05 вересня 2018 року

м. Київ

провадження № 22-ц/796/8044/2018

Апеляційнийсуд м. Києва у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Мазурик О.Ф.,

перевіривши на відповідність вимогам ст. 356, 357 ЦПК України апеляційнускаргуОСОБА_2, в інтересах якого діє ОСОБА_3,

на рішення Шевченківського районного суду м. Києва

в складі судді Фролової І.В.

від 03 липня 2018 року

у справі № 761/5997/18 Шевченківського районного суду м. Києва

за позовом ОСОБА_4

до ОСОБА_2

третя особа - ОСОБА_5,

про стягнення коштів,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 03.08.2015 позов задоволено та стягнуто з відповідача на користь позивача 866 275,11 грн.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, відповідач через свого представника ОСОБА_3 звернувся до суду з апеляційною скаргою.

Зважаючи на положення п.8 ч.1 Розділу ХІІІ Прикінцевих та перехідних положень ЦПК України у редакції Закону № 2147-VІІІ від 03 жовтня 2017 року, ч. 6 ст. 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», п. 3 Розділу ХІІ Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016 року № 1402 - VІІІ Апеляційний суд міста Києва здійснює свої повноваження до початку роботи новоутвореного апеляційного суду у відповідному апеляційному окрузі.

Звертаючись до суду з апеляційною скаргою, ОСОБА_2, діючи через свого представника ОСОБА_3, одночасно просив відстрочити сплату судового збору.

В обґрунтування клопотання про відстрочення сплати судового збору вказував на те, що він перебуває у скрутному матеріальному становищі.

За наведених обставин вважав, що наявні підстави для відстрочення сплати судового збору у відповідності до вимог ст. 136 ЦПК України.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги разом з доданими матеріалами та клопотанням про відстрочення сплати судового збору, вважаю, що клопотання про відстрочення сплати судового збору не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

За приписами пункту 1 частини 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір» зі змінами (далі - Закон), враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за клопотанням такої сторони відстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої та багатодітної сім'ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Таким чином, аналіз наведених положень закону приводить до висновку, що суд з урахуванням майнового стану сторони може відстрочити сплату судового збору за клопотанням такої сторони з підстав, які наведені в статті 8 Закону.

Однак, на підтвердження зазначених в клопотанні обставин, а саме щодо тяжкого майнового стану, апелянтом не долучено відповідних доказів, якими є довідка з Пенсійного фонду або довідка про доходи з податкових органів, в яких буде відображено доходи відповідача за минулий рік для визначення того, чи перевищує судовий збір 5 відсотків розміру річного доходу відповідача чи існують інші підстави, визначені Законом, для відстрочення сплати судового збору.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору та наявності правових підстав для залишення апеляційної скарги без руху, у зв'язку з тим, що в порушення п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України апелянтом не додано документи, що підтверджують сплату судового збору.

Відповідно до п. 1 ст. 3 Закону за подання до суду апеляційної скарги на судові рішення справляється судовий збір.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

При зверненні ОСОБА_4 в 2018 році до суду з даним позовом підлягав сплаті судовий збір у сумі 8 662,75 грн.

Відповідно до пп. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону за подання апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви, скарги.

Отже, при зверненні ОСОБА_2 до суду з апеляційною скаргою на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 03 липня 2018 року підлягає сплаті судовий збір у сумі 12 994,13 грн. (8662,75х150%).

З огляду на викладене, ОСОБА_2 необхідно сплатити судовий збір у сумі 12 994,13 грн. за наступними реквізитами: отримувач коштів - УК у Солом. р-ні/Солом'ян. р-н/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38050812; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО): 899998; рахунок отримувача: 0024; код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Крім того, звертаємо Вашу увагу, що відповідно до п. 26 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою мають містити відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. Платіжне доручення повинно бути підписано уповноваженою посадовою особою банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення та відміткою про зарахування суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Оригіналдокументу про сплату (доплату) судового збору із зазначенням відомостей про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір, необхідно подати до Апеляційного суду м. Києва.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, яка передбачає залишення позовної заяви (апеляційної скарги) без руху з наданням строку для усунення виявлених судом недоліків.

За вказаних обставин, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати строк для усунення виявлених судом недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. 185, 356, 357 ЦПК України, п. 8 ч. 1 Розділу ХІІІ Прикінцеві та перехідні положення ЦПК України у редакції Закону №2147-VІІІ від 03 жовтня 2017 року, п. 3 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016 року № 1402 - VІІІ, ч. 6 ст. 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»,

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання ОСОБА_2, в інтересах якого діє ОСОБА_3, про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги - відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_2, в інтересах якого діє ОСОБА_3, на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 03 липня 2018 року - залишити без руху, надавши строк для усунення виявлених в ній недоліків протягом п'яти днів з дня отримання ухвали суду.

Роз'яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що у випадку не усунення у встановлений термін виявлених судом недоліків, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та такою, що підлягає поверненню.

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя О.Ф. Мазурик