печерський районний суд міста києва
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(ЗАОЧНЕ)

12 жовтня 2018 року Печерський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Писанця В.А.,

при секретарі судових засідань - Лапцун В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду у місті Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної шкоди, -

В С Т А Н О В И В :

У листопаді 2017 року позивач звернувся до суду із позовом про стягнення з відповідача завданої матеріальної шкоди у розмірі 8 273,00 грн., відшкодування витрат пов'язаних з проведенням експертної оцінки у розмірі 800,00 грн., стягнення з відповідача судових витрат.

В обґрунтування означених позовних вимог, позивач вказує, що вона є власником квартири АДРЕСА_1 З вини відповідача, власника квартири НОМЕР_3, яка знаходиться поверхом вище, було затоплено житло позивача, внаслідок чого завдано йому матеріальної шкоди.

В судове засідання позивач не з'явився, надавши заяву про розгляд справи за його відсутності у якій проти заочного розгляду справи не заперечував.

Відповідач в судове засідання не з'явився, про дату та час розгляду справи повідомлявся належним, причини неявки суду не відомі. Заяв або клопотань з процесуальних питань не

З урахуванням положень ст.ст. 280-282 ЦПК України, суд визнав за можливе вирішити даний спір в спрощеному позовному провадженні, оскільки зважаючи на предмет та підстави позовної заяви, обраного позивачем способу захисту вона відноситься до справ незначної складності.

Суд, дослідивши письмові матеріали справи, приходить до наступного.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_2 є власником квартири АДРЕСА_1

23 серпня 2017 року відбулося залиття квартири НОМЕР_4 вищезазначеного будинку з квартири, що знаходиться поверхом вище з квартири НОМЕР_3, власником якої є відповідач.

Відповідно до Акту про залиття, аварії, що трапилося на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) ЖЕД «Печерськжитло» складеного 01 вересня 2017 року, що 23 серпня 2017 року залиття квартири НОМЕР_4 сталося внаслідок недбалого ставлення (користування) сантехнічними приладами в квартирі НОМЕР_3, яка знаходиться на поверх вище. Та під час даного обстеження встановлені пошкоження у житловій квартирі НОМЕР_4, а саме: Санвузол - 4 кв.м., стеля підвісна (гіпсокартон), пошкоджено 1 кв.м.; Коридор - 3,3 кв.м., стеля пофарбована водоемульсійною фарбою, пошкоджено 2,5 кв.м.

Відповідно до зведеного кошторисного розрахунку вартості будівництва, розмір майнової шкоди, який завдано позивачу в результаті залиття квартири АДРЕСА_1 станом на день складання звіту становить 8 273,00 грн., що також підтверджується звітом від 01 листопада 2017 року за №43/17 про визначення розміру майнової шкоди.

При цьому, за проведення даного експертного дослідження позивачем було сплачено 800,00 грн.

Частиною першою статті 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Згідно ч. 3 ст. 386 ЦК України передбачено, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.

Згідно з ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Вдаючись в аналіз даних положень закону, для покладення на особу відповідальності за заподіяння майнової та моральної шкоди, зокрема в результаті бездіяльності заподіювача, необхідна сукупність таких обов'язкових умов: наявність шкоди, протиправність дій заподіювача шкоди, причинний зв'язок між протиправною поведінкою заподіювача і шкодою, вина в заподіянні шкоди.

Таким чином, деліктна відповідальність настає лише за вини заподіювача шкоди. Причинний зв'язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов'язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об'єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди.

За наведених обставин, підлягають задоволенню позовні вимоги про відшкодування майнової шкоди в розмірі 8 273,00 грн., а також у відшкодування витрат пов'язаних з проведенням експертної оцінки у розмірі 800,00 грн.

За правилами ст. 141 ЦПК України підлягає стягненню з відповідача на користь позивача сума сплаченого судового збору у розмірі 640,00 грн.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2, 4, 5, 10, 12, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 83, 133, 141, 209-211, 223, 247, 258, 259, 263-265, 268, 354 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_3 (01133, АДРЕСА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1, РНОКПП НОМЕР_1) на користь ОСОБА_2 (01133, АДРЕСА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2, РНОКПП НОМЕР_2) у відшкодування завданої матеріальної шкоди 8273,00 грн.

Стягнути з ОСОБА_3 (01133, АДРЕСА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1, РНОКПП НОМЕР_1) на користь ОСОБА_2 (01133, АДРЕСА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2, РНОКПП НОМЕР_2) судовий збір в розмірі 640,00 грн.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, який його постановив, за письмовою заявою відповідача, яка може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення судового рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя В. А. Писанець