Борівський районний суд Харківської області

справа: № 614/773/18
провадження: 2/614/258/18
категорія: 45

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н ЕМ У К Р А Ї Н И

16.10.2018 року

смт. Борова Борівського району Харківської області

справа № 614/773/18

Борівський районний суд Харківської області в складі судді Гуляєвої Г.М.,

розглянувши в судовому засіданні у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1

до ОСОБА_2, третя особа: Гороховатська сільська рада Борівського району Харківської області,

про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням

за участю учасників справи:

позивача: не зявилася,

відповідача: не зявився,

представника третьої особи: не зявився,

В С Т А Н О В И В :

1. Короткий зміст позовних вимог

17.08.2018 р. позивач звернулася до Борівського районного суду Харківської області з позовом до ОСОБА_2, третя особа: Гороховатська сільська рада Борівського району Харківської області, в якому просить визнати відповідача таким, що втратив право користування житловим приміщенням, розташованим за адресою: вул. Центральна, б. 34 с. Гороховатка Борівського району Харківської області, який належить позивачу на праві приватної власності.

Як на підставу позовних вимог ОСОБА_1 посилається на наступні обставини.

Згідно договору купівлі-продажу від 17.10.1990 р., укладеного між позивачем та колгоспом «Родина» (запис вчинено рос. мовою) Борівського району Харківської області, посвідченого уповноваженою особою виконавчого комітету Гороховатської сільської ради Борівського району Харківської області, позивач є власником житлового будинку та господарських будівель, розташованих за адресою: вул. Центральна, б. 34 с. Гороховатка Борівського району Харківської області.

Позивач має наступний склад сімї: чоловік ОСОБА_3 та син ОСОБА_2, які значаться зареєстрованими з позивачем у вищевказаному домоволодінні.

Навесні 2008 р. син позивача ОСОБА_2 поїхав на заробітки: спочатку у м. Київ, де деякий час проживав на квартирі та працював. Потім в 2011-2012 роках він телефонував батькам і повідомив, що поїхав працювати в Крим, де проживав з жінкою.

В 2014-2015 роках в звязку з обставинами, які склалися на території України, телефонний звязок обірвався. Відповідач через своїх знайомих іноді передавав позивачу новини, що він живий та здоровий, але місце проживання відповідача позивачу не відомо. В 2017 році відповідач зателефонував позивачу і в розмові повідомив, що приїхати додому з метою зняття з реєстрації у домоволодінні позивача він не може.

Позивач з чоловіком пенсіонери, отримують мінімальну пенсію, якої явно не вистачає ні на проживання, ні на сплату комунальних послуг. Відповідач, будучи зареєстрованим у домоволодінні позивача, але не проживаючи там, порушує її права, оскільки остання не може оформити субсидію.

2. Позиції учасників справи

Ухвалою судді від 12.09.2018 року у справі відкрито провадження і справа призначена до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

У наданий в ухвалі час від сторін не надійшло заперечення проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Станом на 16.10.2018 р. відзив на позовну заяву до Борівського районного суду Харківської області не надійшов.

Згідно ч. 2 ст. 191 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Позивач подала заяву про підтримання позовних вимог в повному обсязі та розгляд справи за її відсутності, проти заочного розгляду справи не заперечує.

Відповідач в судове засідання повторно не зявився, причину неявки суду не повідомив. Про дату, час і місце судового засідання повідомлений у встановленому законом порядку, шляхом направлення судової повістки рекомендованим листом за місцем його реєстрації та шляхом розміщення оголошення про виклик до суду на офіційному веб-сайті Судова влада України.

Представник Гороховатської сільської ради Борівського району Харківської області проти задоволення позовних вимог не заперечує, просить розглядати справу за його відсутності, про що надав відповідну заяву.

Відповідно до положень п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Більше того, відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об'єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02 вересня 2010 року, "Смірнова проти України" від 08 листопада 2005 року, "Матіка проти Румунії" від 02 листопада 2006 року, "Літоселітіс проти Греції" від 05 лютого 2004 року та інші).

Приймаючи до уваги наведені положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, предмет спору, його значення для сторін, за письмової згоди позивача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи без участі сторін та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, на підставі наявних матеріалів справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України, ч.2 ст. 247 ЦПК України.

3. Встановлені в судовому засіданні обставини

З копії договору від 17.10.1990 р. вбачається, що колгосп «Родина» (запис вчинений рос. мовою) продав, а ОСОБА_1 придбала житловий будинок з надвірними будівлями, що розташований в с. Гороховатка Борівського району Харківської області (а.с.7).

Актами обстеження домоволодіння, розташованого за адресою: вул. Центральна, б. 34 с. Гороховатка Борівського району Харківської області від 05.08.2017 р., 03.11.2017 р., 11.05.2018 р. підтверджується, що ОСОБА_2 з 2012 року і по теперішній час у вказаному домоволодінні не проживає (а.с.8-10).

З довідки про склад сімї № 272 від 01.08.2018 р., виданої виконкомом Гороховатської сільської ради Борівського району Харківської області, вбачається, що ОСОБА_1 має склад сімї: ОСОБА_3 чоловік, ОСОБА_2 син (а.с.11).

4. Релевантні джерела права й акти їх застосування

За змістом ч.1 ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Власник майна, згідно зі ст. 391 ЦК України, має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Відповідно до ч.2 ст.405 ЦК України член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

Відповідно до ст.7 ЗУ «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» від 11.12.2003 р. №1382-ІV: «Зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється на підставі судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням…».

Згідно ст.11 ЗУ «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні»: «Орган реєстрації здійснює реєстрацію та зняття з реєстрації місця проживання/перебування осіб у межах відповідної адміністративно-територіальної одиниці».

Відповідно до п.3 Правил реєстрації місця проживання, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 2 березня 2016 р. №207, реєстрація/зняття з реєстрації місця проживання/перебування здійснюється виконавчим органом сільської, селищної або міської ради, сільським головою (у разі коли відповідно до закону виконавчий орган сільської ради не утворено) на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці, на яку поширюються повноваження відповідної сільської, селищної або міської ради.

Статтею 41 Конституції України, ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої Україна приєдналась 17 липня 1997 р. відповідно до закону №175/97-ЕР від 17 липня 1997 р. «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 р., Першого протоколу та протоколів №2,4,7 та 11 до Конвенції», закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися та розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд учиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

5. Мотиви, з яких виходить суд при ухваленні рішення

Судом встановлено, що сторони мають родинні відносини, а саме: позивач ОСОБА_1 є рідною матірю відповідача ОСОБА_2.

З матеріалів справи вбачається, що відповідач, будучи зареєстрованим за адресою: вул. Центральна, б. 34 с. Гороховатка Борівського району Харківської області, не проживає там з 2012 р., при цьому, порушуючи права позивача як власника.

Так, предявлення позову про позбавлення відповідача права користування житловим приміщенням є належним способом захисту цивільних прав, що в подальшому є підставою для його зняття з реєстрації місця проживання відповідними уповноваженими органами.

6. Висновки суду за результатами розгляду справи

З дотриманням передбаченого законодавством порядку дослідження доказів, ухвалення судових рішень, судом було повно та всебічно зясовано всі обставини справи, на підставі яких, суд вважає за необхідне позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.

З урахуванням викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 80, 81, 89, 191, 211, ч. 2 ст. 247, 259, 264, 265, 268, 273, 280-282, п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України, на підставі ст.ст.16,391,405 ЦК України, суд

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Гороховатська сільська рада Борівського району Харківської області, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - задовольнити.

Визнати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, таким, що втратив право користування житловим приміщенням, розташованим за адресою: вул. Центральна, б. 34 с. Гороховатка Борівського району Харківської області, який належить ОСОБА_1 на праві приватної власності.

З текстом рішення можна ознайомитись в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням http://reyestr.court.gov.ua.

Заочне рішення може бути переглянуте Борівським районним судом Харківської області за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 30 днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку до Харківського апеляційного суду через Борівський районний суд протягом 30 днів з дня його проголошення. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Рішення суду може бути оскаржене до Харківського апеляційного суду шляхом подачі в 30-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги через Борівський районний суд Харківської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Суддя Гуляєва Г. М.