Провадження № 2/369/875/18
29.11.2018 року Києво - Святошинський районний суд Київської області в складі:
Головуючої судді Дубас Т.В.,
при секретарі Ріпка Л.Ю.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Личанської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області, Приватного натаріуса Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Чемеринської Н.В. про визнання права власності на земельну ділянку, -
В листопаді 2017 року позивач ОСОБА_1 завернувся до Києво-Святошинського районного суду Київської області з даним позовом мотивуючи його тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла його мати ОСОБА_3 Після її смерті відкрилась спадщина на земельну ділянку, що розташована за адресою: АДРЕСА_1. За життя 15.11.1996 року мати подарувала йому житловий будинок за вищевказаною адресою, договір дарування був зареєстрований у БТІ Києво-Святошинського району. 09.12.2006 року ОСОБА_3 склала заповіт, за яким заповіла позивачу земельну ділянку, що розташована за адресою: АДРЕСА_1.
З метою реалізації спадкових справ після смерті ОСОБА_3 позивач звернувся із заявою до приватного нотаріуса Києво-Святошинського районного нотаріального округу Чемериської Н.В. про видачу свідоцтва про право власності на спадкове майно. Окрім нього із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 ніхто не звертався, спадкоємці відсутні. Проте позивач отримав у вересні 2017 року Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, підставою для відмови являється те, що ОСОБА_1 пропустив строк для прийняття спадщини згідно з ч.1 ст. 1270 ЦК України. У зв'язку з наведеними обставинами позивач змушений звернутись до суду для реалізації своїх прав.
Тому позивач просив визнати за ним, ОСОБА_1, право власності на земельну ділянку, що розташована за адресою: АДРЕСА_1.
При розгляді справи позивач уточнив позовні вимоги. Додатково зазначив, що встановлений шестимісячний строк для прийняття спадщини пропустив, оскільки, мав захворювань, знаходився на лікуванні під , що відповідно до ст.1272 ЦК України є підставою для встановлення судом додаткового строку для прийняття спадщини. Тому просив суд визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_3
Позивач направив до суду заяву, згідно якої просив розгляд справи провести у його відсутності, позовні вимоги підтримав та просив позов задовольнити.
Представник Личанської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області про день, час та місце розгляду справи були повідомлений належним чином. Направив до суду клопотання про розгляд справи у його відсутності.
Третя особа приватний натаріус Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Чемеринська Н.В. у судове засідання не з'явилась. Про час, день та місце розгляду справи повідомлена належним чином.
Положеннями ст.174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи.
Згідно ч. 8 ст. 178 ЦПК України - у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Відповідно до вимог ст. 280 ЦПК України, у разі неявки у судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності з повідомленням причин неявки, ненадання відповідачем відзиву на позовну заяву, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
За відсутності заперечень позивача суд ухвалив, провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення, що відповідає положенням ст.ст. 280-281 ЦПК України.
Суд, перевіривши матеріали справи, та зібранні в ній письмові докази, знаходить, що позов підлягає до задоволення частково з наступних підстав.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_3, що підтверджується свідоцтвом про смерть Серія НОМЕР_2.
Померла ОСОБА_3 була матір'ю для ОСОБА_1, що підтверджується копією свідоцтва про його народження (а.с.46).
09.12.2006 року ОСОБА_3 склала заповіт, за яким належну їй на підставі державного акту на право приватної власності на землю серії НОМЕР_3 від 04.12.1998 року земельну ділянку площею 0,3002 га, яка розташована в АДРЕСА_1, заповіла своєму сину - ОСОБА_1.
З матеріалів спадкової справи №10/28 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 вбачається, що 17.05.2018 року ОСОБА_1 звернувся із заявою до приватного нотаріуса Києво-Святошинського районного нотаріального округу Чемериської Н.В. про видачу свідоцтва про право власності на спадкове майно.
Постановою приватного нотаріуса Києво-Святошинського районного нотаріального округу Чемериської Н.В. від 23.09.2017 року №02-31/345 позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, оскільки заявник пропустив строк для прийняття спадщини згідно з ч.1 ст. 1270 ЦК України.
За правилами ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
У відповідності до ст. 1222 цього Кодексу спадкоємцями за заповітом і законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.
Згідно ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Згідно аб.3п.23 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30.05.2008 р., у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.
Між сторонами виникли правовідносини, які регулюються нормами Глави шостої «Спадкове право» Цивільного кодексу України (далі -ЦК України).
Відповідно до ст.1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Відповідно до ст. 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.
Відповідно до ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Згідно роз'яснень, викладених у п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Відповідно до ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.
Стаття 81 ЦПК України визначає що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події суд може зобов'язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою.
Таким чином, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об'єктивно наявні у справі докази, оцінив їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв'язок у сукупності, з'ясувавши усі обставини справи, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов висновку про необхідність задоволення позовних вимог в частині визначення додаткового строку для прийняття спадщини, оскільки достовірно встановлено, що позивач належить до спадкоємців за заповітом після смерті ОСОБА_3 , пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини.
Керуючись ст. ст. 5, 76-81, 83, 95, ч. 4 ст. 206, 247, 265, 141, 354-355 ЦПК України суд, -
Позов ОСОБА_1 до Личанської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області, Приватного натаріуса Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Чемеринської Н.В. про визнання права власності на земельну ділянку - задовольнити частково.
Визначити ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_1, РНОКПП НОМЕР_1) додатковий строк три місяці для подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини, що залишилась після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3, який починається з дня набрання даним рішенням законної сили.
В решті позову відмовити
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Київського апеляційного суду або через Києво-Святошинський районний суд Київської області.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Суддя Дубас Т.В.