У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

29 грудня 2018 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Бенца К.К., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа без самостійних вимог житлово будівельний кооператив «Чайка» про визнання недійсним та скасування свідоцтва про право на спадщину за законом та реєстрацію права власності, визнання власником об'єкта нерухомості в порядку спадкування, витребування об'єкта нерухомості, -

встановив:

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовною заявою до ОСОБА_2, третя особа без самостійних вимог житлово будівельний кооператив «Чайка» про визнання недійсним та скасування свідоцтва про право на спадщину за законом та реєстрацію права власності, визнання власником об'єкта нерухомості в порядку спадкування, витребування від ОСОБА_2 об'єкта нерухомості.

У контексті права на справедливий суд, визначеного ст. 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» судова система забезпечує доступність правосуддя для кожної особи відповідно до Конституції та в порядку, встановленому законами України.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суддя перевіряє чи подана вона з додержанням норм чинного законодавства, а саме статей 175-177 ЦПК України.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Водночас, позовна заява подана з порушенням вимог ст. 175 ЦПК України, а саме позовна заява не містить: реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб -громадян України - позивача; зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій рцінці; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обовязковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; не зазначено про наявність доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); не зазначено щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви;

Згідно з ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобовязаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Частиною 5 ст.95 ЦПК України визначено, що учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Позивачем вказані норми не дотримано, а саме подано письмові докази в копіях , які належним чином не засвідчені ( наявний напис копія вірна і підпис невідомої особи; в порушення приписів ст. 95 ЦПК України не зазначено дати такого засвідчення ) , а також не зазначено щодо наявності у позивача або у іншої особи оригіналів таких письмових доказів.

Згідно ст. 176 ч.1 п. 2 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Згідно ст. 176 ч.1 п.9 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності -дійсною вартістю нерухомого майна.

Оскільки позивачем заявлено дві позовні вимоги: визнання власником об'єкта нерухомості в порядку спадкування та витребування об'єкта нерухомості, позивач у відповідності до приписів ЦПК України повинен був визначити ціну позову, яка повинна бути підтверджена відповідними доказами дійсною вартістю нерухомого майна

Таким чином, позивачу необхідно визначити ціну позову , яка повинна бути підтверджена відповідними доказами - вартістю нерухомого майна дійсною на час подання позову до суду.

Стаття 177 ЦПК України встановлює, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Законом України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року № 3674-VI визначено правові засади справляння судового збору, платників, обєкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Статтями 3 і 4 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI визначено об'єкти справляння судового збору, його розміри та перелік позовних заяв чи інших заяв, передбачених процесуальним законодавством, за подання яких судовий збір не справляється.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, -у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року (в редакції Закону № 484-VIII від 22.05.2015 року, що набрав чинності з 01.09.2015 року) із змінами внесеними згідно із Законом № 1774-VIII від 06.12.2016) ставка судового збору за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру встановлюється у розмірі 0.4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. ( 704,80 гривень)

Суд звертає увагу позивача, що за змістом ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» з 1 січня 2018 року прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб становить 1762 гривні 00 копійок.

Варто також зазначити, що згідно п. 10 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах » від 17.10.2014 року №10, судам надані розяснення: Подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об'єктом справляння судового збору.

Як вбачається із змісту прохальної частини позовної заяви в такій об'єднано три позовні вимоги: визнання недійсним та скасування свідоцтва про право на спадщину за законом та реєстрацію права власності ( яка є вимогою немайнового характеру і за яку позивач повинен сплатити судовий збір в сумі 704,80 грн.), визнання власником об'єкта нерухомості в порядку спадкування та витребування об'єкта нерухомості, які є вимогами майнового характеру, кожна з яких є об'єктом справляння судового збору.

Від ціни позову залежить розмір судового збору, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду.

Таким чином, для встановлення ціни позову позивачу необхідно надати докази, які підтверджують дійсну вартість нерухомого майна .

До матеріалів позову позивачем долучено докази сплати судового збору на загальну суму 2114,40 грн. Однак без визначення ціни позову, неможливо перевірити правильність сплати позивачем судового збору.

Оскільки з матеріалів справи неможливо визначити дійсну вартість спірного майна, позивачу необхідно надати суду відомості про дійсну вартість нерухомого майна (грошову вартість спірного нерухомого майна) для визначення розміру судового збору, який повинен бути сплачений ним за дві позовні вимоги майнового характеру та надати докази сплати судового збору за дві позовні вимоги майнового характеру та одну позовну вимогу немайнового характеру.

Слід зазначити, що дотримання вимог ст. 175 ЦПК України при пред`явленні позову в суд є імперативним правилом, в тому числі і для суду на предмет перевірки позову та долучених до нього матеріалів і недопущення відкриття провадження, призначення непідготовленої справи (позову) до розгляду.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на чому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року, « .... де ля Прадель проти Франції» від 16.12.1992 року. Відтак, в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Дослідивши матеріали справи приходжу до переконання, що без усунення наведених вище недоліків, вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, вважаю за необхідне заяву залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви з подачею її до суду в новій редакції з врахуванням вимог ст.ст. 175,177 ЦПК України та зазначених в ухвалі суду недоліків.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях175 і 177 цього Кодексу, не сплачено судовий збір, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Розяснити, що в разі усунення недоліків у зазначений строк позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 258-260 ЦПК України, суддя,-

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа без самостійних вимог житлово будівельний кооператив «Чайка» про визнання недійсним та скасування свідоцтва про право на спадщину за законом та реєстрацію права власності, визнання власником об'єкта нерухомості в порядку спадкування, витребування об'єкта нерухомості - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви в строк, що не перевищує п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Розяснити, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_3