Провадження №2-з/752/146/18
У Х В А Л А

іменем України

04.09.2018 року суддя Голосіївського районного суду м. Києва Шевченко Т.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 про зустрічне забезпечення позову, -

в с т а н о в и в:

в провадженні Голосіївського районного суду м. Києва знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія Інвест - Кредо" про визнання права власності та витребування майна з чужого незаконного володіння.

Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Кива від 17 листопада 2016 року відкрито провадження у даній справі. (а.с. 42 т.1)

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 17 листопада 2016 року, залишеною без змін ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 15 березня 2017 року, з метою забезпечення позову постановлено накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1. (а.с. 74)

Ухвалами Голосіївського районного суду м. Києва від 19 лютого 2018 року та 20 лютого 2018 року відмовлено в задоволенні заяви ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову. (а.с. 121, 133 т.2)

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 23 березня 2018 року відмовлено в задоволенні заяви ОСОБА_1 про зустрічне забезпечення позову у вказаній цивільній справі шляхом зобов"язання позивача ОСОБА_2 внести на депозитний рахунок Голосіївського районного суду м. Києва грошові кошти в розмірі 10 318 947 грн. 76 коп. (а.с. 159 т.2)

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 18 квітня 2018 року, залишеною без змін постановою Апеляційного суду м. Києва від 01 червня 2018 року, відмовлено в задоволенні заяви ОСОБА_1 про зустрічне забезпечення позову у вказаній цивільній справі шляхом зобов"язання позивача ОСОБА_2 внести на депозитний рахунок Голосіївського районного суду м. Києва грошові кошти в розмірі 10 318 947 грн. 76 коп. (а.с. 185 т.2)

09 серпня 2018 року ОСОБА_1 звернулася у суд із заявою про зустрічне забезпечення позову шляхом зобов"язання позивача ОСОБА_4 внести на депозитний рахунок Голосіївського районного суду м. Києва грошових коштів у розмірі 11 224 811,54 грн.

В обгрунтування заяви зазначає, що накладений ухвалою суду від 17 листопада 2016 року арешт на квартиру перешкоджає ОСОБА_1 користуватися та розпоряджатися належним їй нерухомим майном, порушує її права як власника на вільне користування і розпорядження майном.

Крім того, зазначила, що 14 листопада 2016 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_5 укладено договір позики, відповідно до якого остання отримала позику в розмірі 1 794 127,93 гривень.

В забезпечення виконання зобов'язань за Договором позики між ОСОБА_1 та ОСОБА_5 укладено Договір іпотеки, відповідно до умов якого ОСОБА_1 передала в іпотеку належну їй квартиру АДРЕСА_1.

Зазначила, що на день розгляду заяви грошові зобов'язання перед ОСОБА_5 відповідач не виконала.

Відповідач посилається на те, що мала намір виконати свої зобов'язання за рахунок іпотечного майна, однак наявне обтяження на майно перешкоджає вчинити зазначені дії, і призводить до збільшення розміру збитків.

Також зазначає, що хоча у позивача і наявне нерухоме майно, що належить їй на праві власності, а саме: домоволодіння та земельна ділянка в с. Ходосівка, Києво-Святошинського району Київської області та квартира за адресою: м. Київ, вул. Червоноармійська, 38, однак, відповідно до постанови ВДВС Голосіївського РУЮ у м. Києві від 25 липня 2012 року зазначене майно обтяжено і на нього накладено арешт.

Відповідно до ч.1 ст.154 ЦПК України, суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Згідно ч.3 ст.154 ЦПК України, суд зобов'язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: 1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або 2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

З матералів справи вбачається, що ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 23 березня 2018 року відмовлено в задоволенні заяви ОСОБА_1 про зустрічне забезпечення позову у вказаній цивільній справі шляхом зобов"язання позивача ОСОБА_2 внести на депозитний рахунок Голосіївського районного суду м. Києва грошові кошти в розмірі 10 318 947 грн. 76 коп. (а.с. 159 т.2)

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 18 квітня 2018 року, залишеною без змін постановою Апеляційного суду м. Києва від 01 червня 2018 року, відмовлено в задоволенні заяви ОСОБА_1 про зустрічне забезпечення позову у вказаній цивільній справі шляхом зобов"язання позивача ОСОБА_2 внести на депозитний рахунок Голосіївського районного суду м. Києва грошові кошти в розмірі 10 318 947 грн. 76 коп. (а.с. 185 т.2)

Відмовляючи у задоволенні заяви про зустрічне забезпечення позову, суд виходив з того, що наявність обтяження не може свідчити про неможливість в подальшому виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Колегія суддів апеляційноїї інстанції не погодилася з доводами апеляційної скарги, що судом першої інстанції безпідставно відмовлено у задоволенні заяви про зустрічне забезпечення позову, оскільки з огляду на підстави та предмет позову арешт спірного майна є співмірним заявленим вимогам, а викладені у заяві обставини не спростовують висновки суду про наявність у неї майна в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача у майбутньому.

З огляду на обраний вид забезпечення позову, який не впливає на матеріальний стан відповідача, як власника майна, та не призводить до понесення додаткових витрат внаслідок його застосування, враховуючи відсутність доказів завдання відповідачу збитків внаслідок накладення арешту на спадкове майно, колегія суддів апеляційної інстанції погодилася з висновком суду першої інстанції про відмову у задоволенні заяви про зустрічне задоволення позову.

Заявник ОСОБА_1 у заяві про зустрічне забезпечення позову, яка надійшла до суду 09 серпня 2018 року, в обгрунтування необхідності зустрічного забезпечення інших доводів не наводить.

За таких підстав, в задоволенні заяви ОСОБА_1 необхідно відмовити.

Керуючись ст.ст. 153 та 154 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про зустрічне забезпечення позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1, Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія Інвест - Кредо" про визнання права власності та витребування майна з чужого незаконного володіння - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду міста Києва через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом п'ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: