У Х В А Л А

про прийняття позовної заяви до розгляду

та відкриття провадження у справі

"11" вересня 2018 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Катющенко В.П., перевіривши виконання вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 (АДРЕСА_1) до ОСОБА_2 (АДРЕСА_2) про усунення перешкод в користуванні житловою квартирою, визнання порядку користування житловою квартирою,-

В С Т А Н О В И В:

04 вересня 2018 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшов позов ОСОБА_1 (АДРЕСА_1) до ОСОБА_2 (АДРЕСА_2) про усунення перешкод в користуванні житловою квартирою, визнання порядку користування житловою квартирою та 06 вересня 2018 року вказану позовну заяву, у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, було передано в провадження судді Катющенко В.П.

Відповідно до заявлених позовних вимог, позивач просить суд: усунути перешкоди в користуванні власнику ОСОБА_1 в користуванні власністю, а саме житловою квартирою АДРЕСА_2, де ? частина належить їй на підставі рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 15 жовтня 2015 року по цивільній справі №755/9308/15-ц, визначити наступний порядок користування квартирою АДРЕСА_2: виділити ОСОБА_1 житлову кімнату №4 на плані технічного паспорту площею 16,2 м2; виділити у користуванні ОСОБА_2 житлову кімнату №5 на плані технічного паспорту площею 14,7 м2. У спільному користуванні залишити наступні приміщення кухню (кімната №3 на плані технічного паспорту) площею 8,0 м2, коридор (кімната №1 на плані технічного паспорту) площею 3,9 м2, вбиральню (кімнату №2 на плані технічного паспорту) площею 2,6 м2,балкон площею 0,8 м2, залишити у спільному користуванні співвласників квартири ОСОБА_1 та ОСОБА_2, стягнути судові витрати у розмірі 1409,60 грн., на користь позивача,

Заявлені позовні вимоги обгрунтовує тим, що відповідно до рішення Дніпровського районного суду м. Києва, що набрало законної сили, по цивільній справі № 755/9308/15-ц, за позовною заявою ОСОБА_1 до Київської міської ради, ОСОБА_3, ОСОБА_2, третя особа: Головне управління юстиції у м. Києві, про встановлення факту прийняття спадщини за законом, визнання права власності на спадкове майно та вселення, позивач є власником частини квартири АДРЕСА_2. Свою частину вона отримала в порядку спадкування після смерті батька, ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1. Спадкоємицею після померлого також є його дружина ОСОБА_2. Вона також зверталася до Десятої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Крім того відповідач зареєстрована у спірній житловій квартирі. Також рішенням суду було встановлено, що позивач доступу до спірної квартири не має. Загальна площа квартири складає 46,2 м2, житлова- 30,9 м2. В свою чергу квартира має дві житлові кімнати площею 14,7 м2, та 16,2 м2. Вказана інформація підтверджується копією технічного паспорту на житлову квартиру. Враховуючи більш активний образ життя позивача та ближче до виходу розташування житлової кімнати позивач вважає за доцільне визначити порядок користування та закріпити за позивачем право користування кімнатою площею 16,2 м2.

Вивчивши зміст позовної заяви та додатків до неї, приходжу до наступного.

Позовна заява віднесена до предметної, суб'єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції Дніпровського районного суду м. Києва.

Підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, відмови в відкритті провадження у справі, відсутні.

При цьому, суд враховує положення ч. ч. 3-4 ст. 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження, та з огляду на викладене вважає, що дана справа підпадає під ознаки малозначної справи та не віднесена до категорії справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження. Обставини справи, що згідно частини третьої статті 274 ЦПК України, мають значення для вирішення питання про можливість розгляду справи в порядку спрощеного провадження, також свідчать про наявність підстав для розгляду цієї справи в спрощеному порядку, тому суд приходить до висновку про те, що справа підлягає подальшому розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, оскільки відповідно до положень ч. 6 ст. 19 ЦПК України даний спір є малозначним.

За таких обставин, враховуючи вимоги ч. 1 ст. 274, ч. 5 ст. 279 Цивільного процесуального кодексу України, суд приходить до висновку, що вказана справа підлягає розгляду в порядку спрощеного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 261, 274-279, 353 ЦПК України, суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Відкрити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 (АДРЕСА_1) до ОСОБА_2 (АДРЕСА_2) про усунення перешкод в користуванні житловою квартирою, визнання порядку користування житловою квартирою.

Розгляд справи проводити за правилами спрощеного провадження, без повідомленням сторін.

Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач може подати в строк, що не перевищує п'ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі, а позивач - не пізніше п'яти днів з дня отримання відзиву.

Не пізніше п'ятиденного строку відповідач має право подати заяву із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження. У разі неподання у встановлений судом строк яких, відповідач має право ініціювати перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження лише у випадку, якщо доведе, що пропустив строк з поважних причин.

Не пізніше п'ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження, копії позовної заяви та додатків до неї, відповідач має право надіслати відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову до суду з підтвердженням направлення позивачу, іншому відповідачу та третій особі у справі копії відзиву та доданих до нього документів.

Позивач не пізніше п'яти днів з дня отримання відзиву, має право підготувати відповідь на відзиви, виклавши письмово свої міркування, аргументи та надати відповідні докази, та направити відповідачам, третій особі у справі та суду з підтвердженням такого направлення учасникам справи.

Відповідач не пізніше п'яти днів з дня отримання відповіді позивача на відзив, має право підготувати заперечення на відповідь на відзив, та направити позивачу, іншому відповідачу, третій особі й суду з підтвердженням такого направлення учасникам справи.

Роз'яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву) є їхнім правом. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі інтернетhttp://dn.ki.court.gov.ua.

Ухвала може бути оскаржена у зв'язку з порушенням правил підсудності протягом п`ятнадцяти днів з дня її вручення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а саме Дніпровський районний суд м. Києва.

Суддя: