Справа №:755/7426/17
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"06" серпня 2018 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючої судді Яровенко Н.О.

при секретарі Грінкевич А.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву Публічного акціонерного товариства «АЛЬФА БАНК» про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 19 квітня 2018 року в межах розгляду цивільної справи № 755/7426/17 за позовною заявою ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства «Альфа-Банк» про зобов'язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

В провадженні Дніпровського районного суду м. Києва перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства «Альфа-Банк» про зобов'язання вчинити певні дії.

До суду від представника відповідача Публічного акціонерного товариства «АЛЬФА БАНК» надійшла заява про перегляд заочного рішення в якій просить скасувати заочне рішення, у зв'язку з тим, що ПАТ «АЛЬФА БАНК» не був належним чином повідомлений про дату та час судового засідання 19.04.2018 року, оскільки отримав повістку лише 26.04.2018 року, що підтверджується штампом вхідної кореспонденції ПАТ «АЛЬФА БАНК» на конверті. Також зазначає, що посилання суду на той факт, що зобов'язання за кредитним договором № 490050870 є припиненим є безпідставним та необґрунтованим, оскільки після винесення рішення Дніпровського районного суд м. Києва від 11.11.2016 року по справі № 755/146876/15-ц зобв'язальні правовідносини за кредитним договором припинені не були, заборгованість продовжує нараховуватись відповідно до умов кредитного договору, що підтверджується розрахунком заборгованості, а також виписками по особовому рахунку. У зв'язку із вищезазначеним просить суд скасувати заочне рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 19.04.2018 року за позовом ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства «Альфа-Банк» про зобов'язання вчинити певні дії.

Представник заявникав судове засідання, не з'явився, повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив, але його неявка не перешкоджає розгляду заяви.

Позивач та представник позивача в судове засідання не з'явився, надійшли письмові заперечення, додаткові пояснення, а також заява про розгляд заяви у їх відсутність.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Згідно ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Як вбачається з матеріалів справи, заочним рішенням від 19 квітня 2018 року позов ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства «Альфа-Банк» про зобов'язання вчинити певні дії задоволено. Зобов'язано публічне акціонерне товариство «Альфа-Банк» () подати реєстратору Державного реєстру обтяжень рухомого майна заяву про припинення приватного обтяження № 5952819 від 01.11.2007 року і виключити його з реєстру, боржник - ОСОБА_2, (ідентифікаційний код боржника - НОМЕР_1, підстава обтяження: Договір застави № 490050870, 31.10.2007р., об'єкт обтяження: автомобіль марки «ХЮНДАЙ ТУКСОН 2.0», 2007 р. випуску, колір - бежевий, тип - легковий універсал, номер кузову НОМЕР_3, номер держаної реєстрації - НОМЕР_4, д/н НОМЕР_2. (том І, а.с. 189 -192)

Відповідач ПАТ «АЛЬФА БАНК» про судове засідання 19 квітня 2018 року повідомлявся належним чином. Враховуючи наявні в матеріалах справи докази інформування відповідача про час та дату слухання справи, твердження представника відповідача про порушення його права бути присутнім в судовому засіданні спростовуються.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 ЦПК України, заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Крім того, ч. 1 ст. 288 ЦПК України, передбачено, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Згідно положень, визначених у постанові Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ „ Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних і справ про адміністративні правопорушення " № 11 від 17 жовтня 2014 року, при здійсненні правосуддя судам слід брати до уваги те, що відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод ( РИМ, 4.XI.1950 ) кожен має право на судовий розгляд своєї справи упродовж розумного строку.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об'єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного ( без невиправданих зволікань ) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника ( справи " Федіна проти України " від 02 вересня 2010 року, " Смірнова проти України " від 08 листопада 2005 року, "Матіка проти Румунії" від 02 листопада 2006 року, "Літоселітіс проти Греції " від 05 лютого 2004 року та інші).

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, а збільшення кількості звернень до Європейського суду з прав людини не лише погіршує імідж нашої держави на міжнародному рівні, але й призводить до значних втрат державного бюджету. Таким чином, відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Суд скасовує заочне рішення лише за наявності двох підстав, визначених у ст. 232 ЦПК України, зокрема, якщо буде встановлено, що відповідач, який був належним чином повідомлений про час та місце судового розгляду, не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин i докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Оцінивши всі наявні докази надані представником заявника, суд приходить до висновку, що до заяви не надано жодного доказу на які він посилається та які мають істотне значення для правильного вирішення справи, а тому відсутні підстави визначені у ст. 280 ЦПК України для перегляду заочного рішення.

За таких обставин, підстав для перегляду заочного рішення судом не встановлено, а тому заява не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст. ст. 1-12, 76, 260-261, 280-281, 284-289, 353-355 ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

У задоволенні заяви Публічного акціонерного товариства «АЛЬФА БАНК» про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 19 квітня 2018 року в межах розгляду цивільної справи № 755/7426/17 за позовною заявою ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства «Альфа-Банк» про зобов'язання вчинити певні дії відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку.

Суддя Н.О. Яровенко