Справа № 206/6479/17
Провадження № 2/206/264/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
10.08.2018 Самарський районний суд м. Дніпропетровська
головуючий суддя Маштак К.С.
секретаря Мороза К.Т.
розглянувши у судовому засіданні в залі суду у м. Дніпрі цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк» до ОСОБА_1, ОСОБА_2, третя особа Департамент адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради про виселення та зняття з реєстраційного обліку,
Представник позивача звернувся до Самарського районного суду м. Дніпропетровська з позовом до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про виселення та зняття з реєстраційного обліку.
У відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.12.2017, цивільна справа була розподілена в провадження судді Зайченка С.В.
Ухвалою судді від 19.12.2017 у даній справі відкрито провадження та призначено судове засідання. Згідно розпорядження керівника апарату Самарського районного суду м. Дніпропетровська № 72-р від 10.04.2018 «Щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судових справ» та відповідно до Положення про автоматизовану систему документообігу суду, у зв'язку із звільненням ОСОБА_3 з посади судді у відставку, здійснено повторний автоматизований розподіл даної справи.
Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.04.2018 цивільну справу розподілено судді Маштаку К.С.
13.04.2018 суддею Маштаком К.С. дана справа була прийнята до провадження, призначено підготовче засідання.
22.05.2018 розгляд даної цивільної справи було розпочато по суті.
07.08.2018 від представника позивача до канцелярії суду надійшла заява про залишення позову без розгляду від 01.08.2018, на підставі п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, розгляд заяви просив проводити у його відсутність.
Ознайомившись із поданою заявою, матеріалами даної цивільної справи, суд приходить до наступного.
Так, відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, позивач має право заявити про залишення позову без розгляду до початку розгляду справи по суті. Отже, подання такої заяви має відбуватись у передбачений ЦПК України строк, а у разі його пропуску з клопотанням про поновлення такого строку.
Відповідно до ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.
Частина 1 ст. 127 ЦПК України передбачає, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
Як вбачається безпосередньо із заяви представника позивача, ним було пропущено строк для подання заяви про залишення позову без розгляду, оскільки подано після початку розгляду справи по суті, питання щодо поновлення строків зі сторони позивача порушено не було, а тому суд, заяву представника позивача залишає без розгляду, як таку, що подана після закінчення процесуальних строків.
В той же час, відповідно до актового запису про смерть № 278 від 15.08.2018, ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, тобто відповідач у справі, померла 13.03.2018 (а.с. 160).
Частиною 4 ст. 25 ЦК України передбачено, що в момент смерті фізичної особи припиняється її цивільна правоздатність, а відповідно припиняється і цивільна процесуальна дієздатність.
Виходячи з змісту статті 1219 ЦК України питання щодо виселення та зняття з реєстраційного облікуне допускає правонаступництва, оскільки нерозривно повязане з особою спадкодавця.
Зі змісту п. 7 ч. 1 ст. 255 ЦПК України вбачається, що суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.
Враховуючи той факт, що відповідач ОСОБА_2 померла, а спірні правовідносини не допускають правонаступництва, відповідно її цивільна правоздатність і цивільна процесуальна дієздатність є припиненими, суд закриває провадження по справі в частини позовних вимог до вказаного відповідача.
Окрім того, судом встановлено, що представник позивача, будучи належним чином повідомленим про дату та час проведення судового засідання, а саме: 23.04.2018, 04.06.2018 та 30.07.2018 у судові засідання не зявився, причини неявки суду не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності не надходило.
При цьому суд вважає, що звернення позивача до суду за захистом порушених прав передбачає його зацікавленість у розгляді справи в найкоротший строк, та покладає на нього обовязок добросовісно користуватись своїми правами.
Статтею 44 ЦПК України встановлено, що особи, які беруть участь у справі, наділені широким колом цивільних прав, і лише одним обов'язком - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати покладені на них процесуальні обов'язки.
Таким чином, суд вважає, що представник позивача, будучи уповноваженим представляти інтереси позивача, нехтуючи своїм обовязком, передбаченим ст. 44 ЦПК України, не з`явився до суду у судові засідання, не надав заяви про розгляд справи за його відсутності, обґрунтованої заяви про відкладення розгляду справи, інформації про поважність неявки, та ін., що не дало суду можливість ухвалити рішення у справі.
Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язаний з розумним інтервалом часу сам цікавитися провадженням у його справі, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.
Частиною 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04.11.50 (далі - Конвенція), яка набрала чинності для України з 11.09.97 та відповідно до ст. 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку належним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
Ратифікуючи зазначену Конвенцію Україна взяла на себе обовязки гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в ній, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.
У своєму рішенні від 15.07.2002 у справі «Калашников проти Росії» Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема, складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.
У рішенні ЄСПЛ від 03.04.2008 у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.
З аналізу практики ЄСПЛ вбачається, що питання про порушення ст. 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів принцип неприпустимості зловживання правами у даному конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання представником позивача наданим йому правами та обовязками.
Окрім вищевикладеного, суд також враховує правові позиції Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладені в інформаційному листі № 6-60/0/4-12 від 18.01.2012, щодо балансу захисту прав як позивача, який повторно не з'явився у судове засідання (незалежно від причин неявки), так і відповідача, який у зв'язку із такою неявкою вимушений витрачати свої час та кошти.
Так, за встановленими правилами п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не зявився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його незявлення не перешкоджає розгляду справи.
При цьому, вказана «повторність», на думку суду, означає вчинення «цього знову», тобто основною ознакою повторності є здійснення аналогічного, тотожного. В той час як черговість та порядок вчинення дій не впливає на факт їх повторності. А тому «повторне неприбуття» як підстава для залишення позовної заяви без розгляду означає незявлення у судове засідання два чи більше рази без поважних причин протягом усього розгляду справи.
Враховуючи вищевикладене, суд залишає позовну заяву в частині позовних вимог до ОСОБА_1без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 13, 126, 255, 257, 263, 294, 353 ЦПК України,
Заяву представника позивача про залишення позову, відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, без розгляду залишити без розгляду, як таку, що подана після закінчення процесуальних строків.
Провадження у справі в частині позовних вимог Публічного акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк» до ОСОБА_2 про виселення та зняття з реєстраційного обліку закрити в порядку п. 7 ч. 1 ст. 255 ЦПК України.
Позовну заяву в частині позовних вимог Публічного акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк» до ОСОБА_1, третя особа Департамент адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради про виселення та зняття з реєстраційного обліку залишити без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.
Розяснити позивачу, що залишення без розгляду позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовом до суду.
Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до апеляційного суду Дніпропетровської області протягом п'ятнадцяти днів з дня її складання. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.
У відповідності до п. 15.5 ч.1 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціювання Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.
Повне судове рішення у формі ухвали складено 15.08.2018.
Суддя К.С. Маштак