Номер справи 623/1792/18
Номер провадження 2/623/811/2018
РІШЕННЯ

іменем України

04 вересня 2018 року Ізюмський міськрайонний суд Харківської області

у складі: головуючого - судді Гуренко М.О.

за участю: секретаря - Телешевської В.Ю.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Ізюмі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

В червні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

В обґрунтуванні своїх вимог посилається на те, що 25 січня 2017 року в Ізюмському міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області зареєстрував шлюб з відповідачем, про що 25 січня 2017 року складено відповідний актовий запис № 10.

Дошлюбне прізвище відповідача - «ОСОБА_2».

Від шлюбу мають доньку - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Спільне життя не склалося, тому що різні погляди на життя, сімейні цінності на обов'язки. Можливості зберегти сім'ю не має. Шлюбні відносини припинені з 17.05.2018 року.

Подальше спільне життя та збереження шлюбу суперечить їхнім інтересам, оскільки повністю втрачене почуття любові та поваги.

До підготовчого судового засідання позивач не з'явився, однак відповідно поданої письмової заяви просить розгляд справи провести за його відсутності, позовні вимоги підтримує повністю.

Відповідач у підготовче судове засідання також не з'явилася, згідно заяви, наявної в матеріалах справи, просить розгляд справи провести без її участі, позовні вимоги визнає у повному обсязі. Після розірвання шлюбу просить змінити її прізвище з ОСОБА_2 на дошлюбне - ОСОБА_2.

Згідно ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявляти клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

В зв'язку з неявкою сторін в судове засідання фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України не здійснювалось.

У відповідності до вимог ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

У відповідності з частиною 4 статті 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Частинами 9 та 10 ст. 7 СК України визначено, що сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства. Кожен учасник сімейних відносин має право на судовий захист.

Судом у підготовчому засіданні встановлено, що сторони перебувають у шлюбі з 25 січня 2017 року, що підтверджується оригіналом свідоцтва про шлюб. (а.с.8).

Від даного шлюбу мають доньку: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. (а.с.12).

Згідно з п.1 Постанови Пленуму Верховного суду України від 21.12.2007 року № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», при розгляді справ, які виникають у зв'язку з укладенням, припиненням шлюбу, а також з інших сімейних відносин, необхідно виходити з положень Конституції України, норм СК, Цивільного процесуального кодексу України, Закону України від 23 червня 2005 року № 2709-IV «Про міжнародне приватне право» та інших нормативно-правових актів, що регулюють сімейні відносини.

Відповідно до п.10 Постанови Пленуму Верховного суду України від 21.12.2007 року № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», проголошена Конституцією України охорона сім'ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з'ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Частиною 2 статті 112 Сімейного Кодексу України передбачено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше сімейне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Позивач скористався даним правом та звернувся до суду з цим позовом, наполягає на розірванні шлюбу, подружжя не підтримує шлюбних стосунків з 17 травня 2018 року, можливість збереження сім'ї втрачено.

Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - це одна із основних його засад, яка ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка, при цьому шлюб припиняється внаслідок розірвання, що засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків, крім цього береться до уваги також те, що позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем.

Таким чином, при розірванні шлюбу особа, яка змінила прізвище при державній реєстрації шлюбу, визначає для себе чи далі іменуватися цим прізвищем або відновити дошлюбне прізвище.

Зі свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_5 від 25.01.2017 року, виданого Ізюмським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, слідує, що відповідач мала дошлюбне прізвище «ОСОБА_2».

З огляду на те, що у своїй заяві ОСОБА_2 заявила про зміну свого прізвища на дошлюбне, у рішенні суду має бути зазначено про вибір позивачкою прізвища після розірвання шлюбу.

Керуючись ч. 3 ст. 110, ч. 2 ст. 112, 113 СК України, ст. ст. 12, 13, ч. 3 ст. 200, ч. 4 ст. 206, 259, 263, 264, 265, 268 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, уродженця міста Ізюм Харківської області, паспорт НОМЕР_6, виданий Ізюмським МРВ ГУМВС України в Харківській області 04.01.2007 року, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2, який зареєстрований та мешкає за адресою: 64309, АДРЕСА_1, та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4, уродженкою міста Ізюм Харківської області, паспорт НОМЕР_7, виданий 21.03.2017 року, орган видачі 6340, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4, яка зареєстрована та мешкає за адресою: 64309, АДРЕСА_2, зареєстрований 25 січня 2017 року в Ізюмському міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис № 10.

Після розірвання шлюбу відповідачу ОСОБА_2 змінити прізвище на дошлюбне - «ОСОБА_2».

Ізюмський міськрайонний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області просимо внести зміни до державного реєстру актів цивільного стану в Україні та внести відмітку до актового запису про шлюб № 10 від 25 січня 2017 року, виконаний Ізюмським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області.

З текстом рішення можна ознайомитись в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням http://reyestr.court.gov.ua.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду Харківської області через Ізюмський міськрайонний суд Харківської області шляхом подачі у 30-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Головуючий суддя М.О. Гуренко