Провадження № 2/369/778/18
28.09.2018 року Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:
головуючого судді Пінкевич Н.С.,
секретаря Головатюк В.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом за позовом за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ будинку в натурі,
У грудні 2017 року позивач ОСОБА_1 звернулася до ОСОБА_2 про поділ будинку в натурі. Свої вимоги мотивувала тим, що вона є власницею ? частини житлового будинку номер 28, що знаходиться в м. Боярка Києво-Святошинського району, Київської області, вул.. Пастернака ОСОБА_3 майно належить позивачу на підставі договору купівлі-продажу житлового будинку від 04 листопада 2017 року, посвідченого приватним нотаріусом Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області ОСОБА_4, зареєстровано в реєстрі № 6584.
Іншим співвласником земельної ділянки та житлового будинку за адресою: м. Боярка Києво-Святошинського району, Київської області, вул.. Пастернака А., 28, є відповідач по справі, ОСОБА_2
Відповідно договору учасників спільної часткової власності про встановлення порядку користування житловим будинком, від 31 березня 2000 року, укладеного між ОСОБА_5 (колишньою власницею) та ОСОБА_2 (відповідачем по справі), завірений державним нотаріусом Києво-Святошинської державної нотаріальної контори, зареєстровано а номером 3341, співвласники визначили в договорі порядок користування житловим будинком адресою: м. Боярка Києво-Святошинського району, Київської області, вул.. Пастернака А., 28.
Згідно технічного паспорту від 06.05.2008 року між власниками будинку склався наступний порядок користування:
ОСОБА_1 , квартира №1, приміщення: кухня 1-1 8 кв.м., санвузол 1-2 2,7 кв.м, житлова кімната 1-3 27,1 кв.м., сходова клітина 1-4 2,1 кв.м., житлова кімната 1-5 14,4 кв.м. разом загальна площа 54,3, кв.м., житлова 41,5 кв.м., та надвірні споруди: сарай літ. «З», сарай літ. «И», літня кухня літ. «К», сарай літ. «Б», погреб «під Б», вбиральня літ. «Д», огорожа №1-3.
ОСОБА_2, квартира №2, приміщення: кухня 2-1 8,1 кв.м., ванна 2-2 2,1 кв.м., туалет 2-3 1,4 кв.м., житлова кімната 2-5 8,7 кв.м., житлова кімната 2-6 17,7 кв.м, коридор 2-7 5,9 кв.м., коридор 2-8 12,1 кв.м., житлова кімната 2-9 14,9 кв.м., житлова кімната 2-10 15,6 кв.м., тамбор І 2,4 кв.м. разом загальна площа 88,9 кв.м., житлова 56,9 кв.м., та надвірні споруди: сарай літ. «Е», вбиральня літ. «Ж», огорожа №4-5.
Оскільки між ними виникають часті суперечки про порядок користування і володіння будинком, угоди про спосіб виділення його частки із загального майна ними не досягнуто, у позивача виникла необхідність у судовому порядку здійснити розподіл будинку і будівель в натурі, що знаходяться у спільній частковій власності.
Враховуючи викладене, позивач ОСОБА_1 просила виділити їй, ? частину житлового будинку за адресою: м. Боярка Києво-Святошинського району, Київської області, вул.. Пастернака А, 28, яка складається з приміщень: кухня 1-1 8 кв.м., санвузол 1-2 2,7 кв.м, житлова кімната 1-3 27,1 кв.м., сходова клітина 1-4 2,1 кв.м., житлова кімната 1-5 14,4 кв.м. разом загальна площа 54,3, кв.м., житлова 41,5 кв.м., та надвірні споруди: сарай літ. «З», сарай літ. «И», літня кухня літ. «К», сарай літ. «Б», погреб «під Б», вбиральня літ. «Д», огорожа №1-3 та виділити ОСОБА_2 ? частину житлового будинку за адресою: м. Боярка Києво-Святошинського району, Київської області, вул.. Пастернака А, 28, яка складається з приміщень: кухня 2-1 8,1 кв.м., ванна 2-2 2,1 кв.м., туалет 2-3 1,4 кв.м., житлова кімната 2-5 8,7 кв.м., житлова кімната 2-6 17,7 кв.м, коридор 2-7 5,9 кв.м., коридор 2-8 12,1 кв.м., житлова кімната 2-9 14,9 кв.м., житлова кімната 2-10 15,6 кв.м., тамбор І 2,4 кв.м. разом загальна площа 88,9 кв.м., житлова 56,9 кв.м., та надвірні споруди: сарай літ. «Е», вбиральня літ. «Ж», огорожа №4-5.
При розгляді справи представник позивача ОСОБА_6 подав до суду заяву про уточнення позовних вимог. Вказав, що поділ майна в натурі підлягає уточненню з урахуванням висновку оціночно-будівельної та будівельно-технічної експертизи.
Остаточно просив виділити ОСОБА_1, частину житлового будинку за адресою: м. Боярка Києво-Святошинського району, Київської області, вул.. Пастернака А, 28, яка складається з приміщень: кухні 1-1 площею 8,0 м2; санвузла 1-2 площею 2,7 м2; житлової кімнати 1-3 площею 27,1 м2; сходової клітини 1-4 площею 2,1 м2; житлової кімнати 1-5 площею 14,4 м2, разом загальною площею 54,3 м2, житловою площею 41,5 м2, а також господарських будівель і споруд: сараю літ. «З»; сараю літ. «И»; літньої кухні літ. «К»; сараю літ. «Б»; погребу під «Б»; вбиральні літ. «Д»; огорожі №1; воріт №2; хвіртки №3 та ? огорожі №5. Виділити ОСОБА_2 частину житлового будинку за адресою : м. Боярка Києво-Святошинського району, Київської області, вул.. Пастернака А, 28, яка складається з приміщень: кухні 2-1 площею 8,1 м2; ванної 2-2 площею 2,1 м2; туалету 2-3 площею 1,4 м2; житлової кімнати 2-5 площею 8,7 м2; житлової кімнати 2-6 площею 17,7 м2; коридору 2-7 площею 5,9 м2; коридору 2-8 площею 12,1 м2; житлової кімнати 2-9 площею 14,9 м2; житлової кімнати 2-10 площею 15,6 м2; тамбуру І площею 2,4 м2, разом загальною площею 88,9 м2, житловою 56,9 м2, а також господарських будівель і споруд: сараю літ. «Е»; вбиральні літ. «Ж»; воріт з хвірткою №4 та ? огорожі №5. Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 грошову компенсацію залишкової вартості будинку за відступ від ідеальних часток у розмірі 46 775,30 грн.
У судове засідання позивач ОСОБА_1 не зявивсь, надав заяву про розгляд справи в його відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі з підстав викладених в позовній заяві.
У судове засідання відповідач ОСОБА_2 не зявився, про день, час і місце слухання справи були повідомлені належним чином, що підтверджується розписками наявними у справі, заперечень щодо позову та клопотань про відкладення справи до суду не направили, тому суд вважає, за можливе розглянути даний спір у відсутність відповідача на підставі наявних у справі доказів, ухваливши заочне рішення.
Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.
Статтею 129 Конституції України встановлено, що основними засадами судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до ст.80 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
За ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
За ст. 356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.
Судом встановлено, що на підставі договору купівлі-продажу житлового будинку від 04 листопада 2017 року, посвідченого приватним нотаріусом Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області ОСОБА_4, зареєстровано в реєстрі № 6584, ОСОБА_1 є власником ? частини житлового будинку за адресою: вул.ОСОБА_7, 28, м. Боярка Києво-Святошинського району, Київської області.
Інша ? частина належить відповідачу ОСОБА_2 на підставі договору дарування ? частини будинку, посвідченого Києво-Святошинською районною державною нотаріальною конторою 11 лютого 1994 року по р.№І-464 та зареєстрованого в КСБТІ за №2727.
Між ОСОБА_5 та ОСОБА_2 31 березня 2000 року укладено договір учасників спільної часткової власності про встановлення порядку користування житловим будинком. За умовами даного договору в користування ОСОБА_5 перейшли: кухня 4,5 кв.м, санвузол 2,7 кв.м, коридор 4,5 кв.м, житлова кімната 14,4 кв.м, кухня 7,1 кв.м, що зазначені на поверховому плані від №№ 1-1, 1-2, 1-3, 1-4, 1-5; з господарських будівель сарай Б, сарай В, вбиральня Д, погріб під Б.
У користування ОСОБА_2 перейшло: кухня 8,1 кв.м, ванна 2,1 кв.м, санвузол 1,4 кв.м, житлові кімнати 8,7 кв.м, 17,7 кв.м, коридор 5,9 кв.м, коридор 12,1 кв.м, житлові кімнати 14,9 кв.м, 15,6 кв.м, тамбур 2,4 кв.м, що зазначено на поверховому плані під №№ 2-2, 2-3, 2-4, 2-5, 2-6, 2-7, 2-8, 2-9, 2-10, І; з господарських будівель сарай Е, вбиральня Ж.
За ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Відповідно до ст. 150 ЖК України громадяни, які мають у приватній власності будинок користуються ним для особистого проживання і проживання членів їх сімей і мають право розпоряджатись цією власністю на свій розсуд.
За ст. 356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.
У ст. 364 ЦК України визначено право співвласника на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності.
З наявного в матеріалах технічного паспорту на житловий будинок по вул. Пастернака, 28, станом на 06 травня 2008 року вбачається, що до квартири №1 входять приміщення: кухня 1-1 8 кв.м., санвузол 1-2 2,7 кв.м, житлова кімната 1-3 27,1 кв.м., сходова клітина 1-4 2,1 кв.м., житлова кімната 1-5 14,4 кв.м. разом загальна площа 54,3, кв.м., житлова 41,5 кв.м., та надвірні споруди: сарай літ. «З», сарай літ. «И», літня кухня літ. «К», сарай літ. «Б», погреб «під Б», вбиральня літ. «Д», огорожа №1-3.
До квартира №2 входять приміщення: кухня 2-1 8,1 кв.м., ванна 2-2 2,1 кв.м., туалет 2-3 1,4 кв.м., житлова кімната 2-5 8,7 кв.м., житлова кімната 2-6 17,7 кв.м, коридор 2-7 5,9 кв.м., коридор 2-8 12,1 кв.м., житлова кімната 2-9 14,9 кв.м., житлова кімната 2-10 15,6 кв.м., тамбор І 2,4 кв.м. разом загальна площа 88,9 кв.м., житлова 56,9 кв.м., та надвірні споруди: сарай літ. «Е», вбиральня літ. «Ж», огорожа №4-5.
За клопотанням позивача, судом було проведено судову експертизу.
02 липня 2018 року до суду надійшов висновок експерта Київської незалежної судово-експертної установиза результатами проведення судової оціночно-будівельної та будівельно-технічної експертизи №2543 від 21 червня 2018 року.
При проведенні експертизи, експертом було встановлено, що в даному випадку житловий будинок №28 по вул. А. Пастернака (Високовольтна), 28 в м. Боярка є двоквартирним і квартири якого є ізольованими, забезпечені окремими входами/виходами та окремо забезпечені інженерними мережами, опаленням.
До складу квартир №1 та №2 житлового будинку №28 по вул. А. Пастернака (Високовольтна), 28 в м. Боярка входять приміщення житлової кімнати, кухні, санвузла тощо.
У технічному паспорті відсутні відмітки про самовільну забудову приміщень квартири №1 та №2, які підлягають поділу, а отже житловий будинок, який с двоквартирним введений в експлуатацію в установленому порядку.
До квартири №1 влаштовано прибудову тамбуру та кухні, однак дані приміщення не входять до складу приміщень, що підлягають поділу.
Огорожею №5 користуються користувач квартири №1 та №2, зокрема одна секція огорожі розташована перпендикулярно до головного фасаду будинку по межі, що розділяє землекористування користувачів квартири №1 та №2. Чотири секції огорожі №5 розташовані по фасаду житлового будинку па земельній ділянці користувача квартирою №1 та чотири секції горожі №5 розташовані по фасаду житлового будинку на земельній ділянці користувача квартирою №5.
Враховуючи висновки експерта, суд приходить до висновку, що поділ приміщень житлового будинку за варіантом, вказаним у позовній заяві (а.с.З) технічно можливий та відповідає фактичному користуванню.
Враховуючи вищенаведене експерт надав на розгляд суду варіант поділу житлового будинку №28 по вул. А. Пастернака (Високовольтна), 28 в м. Боярка Києво-Євятошинського району Київської області з виділенням:
- ОСОБА_1 приміщень: кухні 1-1 площею 8,0 м2; санвузла 1-2 площею 2,7 м2; житлової кімнати 1-3 площею 27,1 м2; сходової клітини 1-4 площею 2,1 м2; житлової кімнати 1-5 площею 14,4 м2, разом загальною площею 54,3 м2, житловою площею 41,5 м2, а також господарських будівель і споруд: сараю літ. «З»; сараю літ. «И»; літньої кухні літ. «К»; сараю літ. «Б»; погребу під «Б»; вбиральні літ. «Д»; огорожі №1; воріт №2; хвіртки №3 та ? огорожі №5;
- ОСОБА_2 приміщень: кухні 2-1 площею 8,1 м2; ванної 2-2 площею 2,1 м2; туалету 2-3 площею 1,4 м2; житлової кімнати 2-5 площею 8,7 м2; житлової кімнати 2-6 площею 17,7 м2; коридору 2-7 площею 5,9 м2; коридору 2-8 площею 12,1 м2; житлової кімнати 2-9 площею 14,9 м2; житлової кімнати 2-10 площею 15,6 м2; тамбуру І площею 2,4 м2, разом загальною площею 88,9 м2, житловою 56,9 м2, а також господарських будівель і споруд: сараю літ. «Е»; вбиральні літ. «Ж»; воріт з хвірткою №4 та ? огорожі №5.
Відповідно до даного варіанту поділу домоволодіння арифметичні частки співвласників становитимуть: ОСОБА_1 46/100 (сорок шість сотих); ОСОБА_2 54/100 (пятдесят чотири сотих).
В грошовому виражені частка співвласника ОСОБА_1 буде менше на 46 775,30 грн., частка співвласника ОСОБА_2 буде більша на 46 775,30 грн.
Саме такий варіант поділу будинку, на думку суду, є найбільш оптимальним, він відповідає фактичному користуванню сторонами приміщеннями будинку та не порушує прав співвласників щодо володіння, розпорядження і користування майном.
У відповідності до ст. 183 ЦК України подільною є річ, яку можна поділити без втрати її цільового призначення. Неподільною є річ, яку не можна поділити без втрати її цільового призначення.
Згідно ст. 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю.Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації.Якщо договір між співвласниками про порядок володіння та користування спільним майном відповідно до їхніх часток у праві спільної часткової власності посвідчений нотаріально, він є обов'язковим і для особи, яка придбає згодом частку в праві спільної часткової власності на це майно.
За приписами ч. 1 та ч. 2 ст. 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Якщо виділ у натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (частина друга статті 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки. Компенсація співвласникові може бути надана лише за його згодою. Право на частку у праві спільної часткової власності у співвласника, який отримав таку компенсацію, припиняється з дня її отримання.
У відповідності до Постанови Верховного Суду України у справі 6-12цс13 від 03.04.2013 року, якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась.
Відтак визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування будинком, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників.
Оскільки учасники спільної часткової власності мають рівні права стосовно спільного майна пропорційно своїй частці в ньому, суд, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), повинен передати співвласнику частки жилого будинку та нежилих будівель, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню будівлі. Під неспівмірною шкодою господарського призначення слід розуміти суттєве погіршення технічного стану жилого будинку, перетворення в результаті переобладнання жилих приміщень у нежитлові, надання в рахунок частки приміщень, які не можуть бути використані як житлові через невеликий розмір площі або через неможливість їх використання (відсутність денного світла тощо).
У тих випадках, коли в результаті поділу (виділу) співвласнику передається частина жилого будинку, яка перевищує його частку, суд стягує з нього відповідну грошову компенсацію і зазначає в рішенні про зміну часток у праві власності на будинок.
Як роз'яснено у п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 04 жовтня 1991 року «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок» при поділі жилого будинку суд зобов'язаний зазначити в рішенні, яка відокремлена (ізольована після переобладнання) частина будинку конкретно виділяється і яку частку в будинку вона складає, а також, які підсобні будівлі передаються власнику.
Розмір часток співвласників та технічна можливість поділу будинку відповідно до часток співвласників встановлена Висновком експерта Київської незалежної судово-експертної установи за результатами проведення судової оціночно-будівельної та будівельно-технічної експертизи від 21.06.2018 року.
Ці обставини є визначальними для вирішення спору щодо поділу будинку в натурі.
Отже, вирішуючи даний спір по суті, враховуючи спірні правовідносини, що склались між сторонами у справі, розмір часток домоволодіння, які належать сторонам у справі, суд, проводячи поділ спірного будинковолодіння, згідно з рекомендаціями, викладеними у Висновку експерта, що запропонований експертом варіант виділу домоволодіння в натурі, вважає таким, що відповідає фактичному користуванню сторонами приміщеннями будинку та не порушує прав співвласників щодо володіння, розпорядження і користування майном. При цьому з іншого співвласника підлягає стягненню компенсація за різницю в частках.
За ст. 367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється.
Зважаючи на що, спільну часткову власність ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на житловий будинок, що знаходиться за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, м.Боярка, вул. Пастернака, 28 слід припинити.
Таким чином, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об'єктивно наявні у справі докази, оцінив їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв'язок у сукупності, з'ясувавши усі обставини справи, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, з урахуванням того, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичної особи, суд дійшов висновку про необхідність задоволення позову.
Керуючись ст.ст.12, 81, 141, 200, 206, 263-265 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ будинку в натурі задовольнити.
Поділити в натурі житловий будинок, загальною площею 143,2 м2, розташований за адресою: вул. ОСОБА_7, 28, м. Боярка Києво-Святошинського району, Київської області.
Виділити ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1) та визнати за нею право власності на 46/100 частини будинку розташованого за адресою: вул. ОСОБА_7, 28, м. Боярка Києво-Святошинського району, Київської області, приміщень: кухні 1-1 площею 8,0 м2; санвузла 1-2 площею 2,7 м2; житлової кімнати 1-3 площею 27,1 м2; сходової клітини 1-4 площею 2,1 м2; житлової кімнати 1-5 площею 14,4 м2, разом загальною площею 54,3 м2, житловою площею 41,5 м2, а також господарських будівель і споруд: сараю літ. «З»; сараю літ. «И»; літньої кухні літ. «К»; сараю літ. «Б»; погребу під «Б»; вбиральні літ. «Д»; огорожі №1; воріт №2; хвіртки №3 та ? огорожі №5.
Виділити ОСОБА_2 та визнати за ним право власності на 54/100 частини будинку розташованого за адресою: вул. ОСОБА_7, 28, м. Боярка Києво-Святошинського району, Київської областіприміщень: кухні 2-1 площею 8,1 м2; ванної 2-2 площею 2,1 м2; туалету 2-3 площею 1,4 м2; житлової кімнати 2-5 площею 8,7 м2; житлової кімнати 2-6 площею 17,7 м2; коридору 2-7 площею 5,9 м2; коридору 2-8 площею 12,1 м2; житлової кімнати 2-9 площею 14,9 м2; житлової кімнати 2-10 площею 15,6 м2; тамбуру І площею 2,4 м2, разом загальною площею 88,9 м2, житловою 56,9 м2, а також господарських будівель і споруд: сараю літ. «Е»; вбиральні літ. «Ж»; воріт з хвірткою №4 та ? огорожі №5.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 грошову компенсацію залишкової вартості будинку за відступ від ідеальних часток у розмірі 46 775,30 (сорок шість тисяч сімсот сімдесят пять гривень 30 коп.).
Припинити спільну часткову власність ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на житловий будинок, що знаходиться за адресою : Київська область, Києво-Святошинський район, м.Боярка, вул. Пастернака, 28.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 сплачений судовий збір у розмірі 640,00 грн.
Копію заочного рішення негайно направити відповідачу.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду Київської області через Києво-Святошинський районний суд Київської області шляхом подання скарги протягом тридцяти днів з дня його складення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлений 05 жовтня 2018 року.

Суддя Н.С.Пінкевич