ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/7945/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" листопада 2018 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді Даниленко В.В.

при секретарі - Пасько І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, Третіх осіб: Гатненська сільська рада, Служба у справах дітей та сім'ї Києво-Святошинської РДА, про стягнення грошових коштів за договором оренди, визнання особи такою що втратила право користування об'єктами нерухомого майна, про усунення перешкод,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дарницького районного суду м. Києва знаходиться вище вказана цивільна справа.

У судові засідання 14.09.2018 року та 09.11.2018 року позивач або її представник не з?явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Представник відповідача ОСОБА_4 - ОСОБА_8 в судовому засіданні просив залишити розгляд справи без розгляду. Разом з цим, подав до суду заяву в якій просив: постановити окрему ухвалу щодо порушення адвокатом ОСОБА_9 процесуальних обов'язків, зловживанням процесуальними правами, що призводить до порушення присяги адвоката та Правил адвокатської етики.

Інші сторони в судове засідання не з'явились, про розгляд справи повідомленні належним чином, з будь-якими заявами до суду не зверталися.

Заслухавши думку представника відповідача, вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст. 262 ЦПК України суд, виявивши при вирішенні спору порушення законодавства або недоліки в діяльності юридичної особи, державних чи інших органів, інших осіб, постановляє окрему ухвалу, незалежно від того, чи є вони учасниками судового процесу.

Частиною 2 ст. 262 ЦПК України передбачено, що суд може постановити окрему ухвалу у випадку зловживання процесуальними правами, порушення процесуальних обов'язків, неналежного виконання професійних обов'язків (в тому числі, якщо підписана адвокатом чи прокурором позовна заява містить суттєві недоліки) або іншого порушення законодавства адвокатом або прокурором.

Як вбачається з матеріалів даної справи суд не вбачає підстав для постановлення окремої ухвали, а обставини викладені представником відповідача у своїй заяві не мають ознаки порушень передбачених ст. 262 ЦПК України.

Частиною 3 статті 131 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. Уразі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з'явилися в судове засідання без поважних причин.

Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 43 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобов'язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу, а також виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Судом враховано, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов'язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України").

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, а збільшення кількості звернень до Європейського суду з прав людини не лише погіршує імідж нашої держави на міжнародному рівні, але й призводить до значних втрат державного бюджету.

Згідно із п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з?явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз вказаної норми процесуального закону свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності явки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто не вказує на врахування судом поважності причин при повторній неявці позивача до суду. Це пов'язано із дією принципу цивільного судочинства - диспозитивністю, відповідно до якого кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами.

Таким чином, законодавець передбачив баланс захисту прав як позивача, який повторно не з'явився в судове засідання (незалежно від причин неявки), так і відповідача, який у зв'язку з такою неявкою вимушений витрачати свої час та кошти. Так, для відповідача - це є залишення заяви без розгляду, а для позивача - це право на повторне звернення до суду з тим самим позовом.

Враховуючи вимоги діючого законодавства, повторну неявку позивача або його представника у судові засідання, неповідомлення про причини неявки, відсутність будь-яких заяв про можливість розгляду справи в їх відсутність, суд вважає, що позовна заява повинна бути залишена без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. 43, 131, 257, 262 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання представника позивача про постановлення окремої ухвали відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, Третіх осіб: Гатненська сільська рада, Служба у справах дітей та сім'ї Києво-Святошинської РДА, про стягнення грошових коштів за договором оренди, визнання особи такою що втратила право користування об'єктами нерухомого майна, про усунення перешкод - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва протягом п'ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали. У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Головуючий: