Справа № 489/3469/17
Номер провадження 2/489/386/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 вересня 2018 року м. Миколаїв,

вул. Космонавтів,81/16 (81/17),

зал судових засідань №11

Ленінський районний суд м. Миколаєва в складі:

головуючого - судді Тихонової Н.С.,

секретар судового засідання Мазницька Н.Ю.,

за участю

представник позивача ОСОБА_1 ,

представник ОСОБА_2 ВДВС - ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 відділу Державної виконавчої служби міста ОСОБА_5 територіального управляння юстиції в Миколаївській області, Державного підприємства «Сетам» Міністерства юстиції України, Публічного акціонерного товариства «Кредобанк» про визнання прилюдних торгів, протоколів проведення електронних торгів недійсними, стягнення коштів, сплачених за придбання лотів та гарантійних внесків,

ВСТАНОВИВ:

В липні 2017 року ОСОБА_4 звернувся до відповідачів ОСОБА_2 ВДВС м.Миколаїв ГТУЮ в Миколаївській області, ДП «Сетам» МЮ України з вказаним позовом, яким просив визнати прилюдні торги, протоколи прилюдних торгів з реалізації вказаних кондиціонерів, проведені організатором ДП «Сетам» МЮУ та продавцем ОСОБА_2 ВДВС міста ОСОБА_5 ГТУЮ у Миколаївській області недійсними; стягнути з організатора прилюдних торгів з реалізації лоту 184510 та лоту 184512 ДП «Сетам» МЮУ гарантійні внески, сплачені позивачем та стягнути з ОСОБА_2 ВДВС м. Миколаїв ГТУЮ в Миколаївській області грошові кошти за придбані лоти.

Вказував, що 03.01.2017 р. ДП «Сетам» на підставі заявки відповідача ОСОБА_2 ВДВС м. Миколаїв ГТУЮ в Миколаївській області були проведені прилюдні торги з реалізації арештованого майна, а саме двох кондиціонерів «Fujitsu», які ним було придбано та сплачено за них гарантійні внески по 918 грн. 00 коп. за кожен, а також саму їх ціну - грошові кошти в розмірі 35 802 грн. 00 коп. Проте в подальшому при огляді придбаних лотів представником позивача було виявлено їх істотні недоліки, в звязку з чим він звертався з вимогою до ОСОБА_2 ВДВС м. Миколаїв ГТУЮ в Миколаївській області про передачу комплектного майна або повернення коштів. Однак відповідач ігнорує вимоги позивача та не вчиняє жодних дій з усунення недоліків лотів або повернення позивачу коштів.

21.05.2018 року позивач подав уточнену позовну заяву, в якій в якості відповідача також вказав ПАТ «Кредобанк» та просив визнати прилюдні торги, протоколи прилюдних торгів з реалізації вказаних кондиціонерів, проведені організатором ДП «Сетам» МЮУ та продавцем ОСОБА_2 ВДВС міста ОСОБА_5 ГТУЮ у Миколаївській області недійсними; стягнути з організатора прилюдних торгів з реалізації лоту 184510 та лоту 184512 ДП «Сетам» МЮУ гарантійні внески, сплачені позивачем та стягнути з ПАТ «Кредобанк» грошові кошти за придбані лоти.

В судовому засіданні представник позивача підтримав уточнені вимоги.

Представник відповідача ОСОБА_2 ВДВС м. Миколаїв ГТУЮ в Миколаївській області в судовому засіданні підтримав письмові заперечення та вказував, що під час виконавчого провадження ним було отримано висновок з незалежної оцінки кондиціонерів та відправлено відповідну заявку на їх реалізацію до ДП «Сетам». Неправомірність будь-яких дій державного виконавця під час виконавчого провадження не встановлена, а відтак відсутні підстави для стягнення з відділу коштів. До того ж, перераховані позивачем кошти були направлені на рахунки стягувача, для задоволення вимог якого і реалізовувались публічні торги. Також зазначав, що із сум, отриманих від продажу майна, за двома платіжними дорученнями було перераховано на рахунок ВДВС виконавчий збір в розмірі 1594, 20 грн. та 1744,20 грн.

Представник відповідача ДП «Сетам», згідно заяви, просив про розгляд справи без його участі. Відповідно до письмових заперечень вказував, що підприємство не несе відповідальності за укомплектованість та цілісність товару, оскільки є лише організатором торгів, не здійснює перевірку документів на відповідність вимогам законодавства та розміщує інформацію в системі виключно на підставі документів, наданих відповідним органом ДВС. Крім того, позивач мав право на ознайомлення з лотом під час проведення торгів та жодних доказів на підтвердження своїх доводів ним не надано, оскільки не наведено обґрунтувань порушення його прав.

Відповідач ПАТ «Кредобанк» своїм правом на подання відзиву проти позову не скористався. Представник у судове засідання не з'явився.

Відповідно до Ухвали від 04.04.2018 року до участі у справі в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору залучено ОСОБА_6, який не з'явився у судове засідання, про розгляд справи повідомлений належним чином.

Дослідивши надані докази, з'ясувавши фактичні обставини, при вирішені справи суд виходить з такого.

13.05.2014 р. Ленінським районним судом м. Миколаєва по справі за позовом ПАТ «Кредобанк» до ОСОБА_7, ОСОБА_8 про стягнення заборгованості, виданий виконавчий лист №3, за яким з ОСОБА_8 на користь Банку в солідарному порядку стягнуто заборгованість в розмірі 159 728 грн. 76 коп.

30.07.2014 р. державним виконавцем Ленінського ВДВС м. Миколаїв (правонаступник Інгульский ВДВС м. Миколаїв ГТУЮ у Миколаївській області) відкрито виконавче провадження з виконання вищевказаного виконавчого листа.

Під час здійснення виконавчого провадження державним виконавцем 22.04.2016 р. складено ОСОБА_1 опису й арешту майна боржника ОСОБА_8, а саме описано два окремі комплекти обладнання на основі установок VENTUS VS-30-R-M/HC та кондиціонери Fujitsu. При цьому, описане й арештоване майно було передано на відповідальне зберігання ОСОБА_6, якого попереджено про кримінальну або матеріальну відповідальність за розтрату, відчуження, приховування чи підміну описаного майна.

З матеріалів справи вбачається, що в подальшому арештоване майно було оцінене та виставлене в ДП «Сетам» на реалізацію з прилюдних торгів.

Так, 17.08.2016 р. державним виконавцем Інгульського ВДВС м. Миколаїв ГТУЮ у Миколаївській області направлено до ДП «Сетам» заявку на реалізацію арештованого майна вказаних двох комплектів обладнання. Однак, у заявці жодних даних щодо недоліків майна не вказано.

ДП «Сетам» арештоване майно прийнято та виставлено на торги, зокрема з 14.12.2016 р. по 16.12.2016 р. було проведено електронні торги з реалізації двох кондиціонерів Fujitsu, переможцем яких став позивач ОСОБА_4, який 12.12.2016 р. сплатив гарантійні внески за участь в електронних торгах 1 836,00 грн. по 918,00 грн. за кожен лот.

19.12.2016 р. позивач сплатив кошти за придбані кондиціонери ОСОБА_2 ВДВС м. Миколаїв ГТУЮ у Миколаївській області в сумі 34 884,00 грн., по 17 442,00 грн. за кожний кондиціонер.

22.12.2016 р. згідно Розпоряджень ОСОБА_2 ВДВС м. Миколаїв ГТУЮ у Миколаївській області грошові кошти, отримані від реалізації кондиціонерів були перераховані ПАТ «Кредобанк» в сумі 31 545,60 грн. (14347,80 грн. +15697,80 грн.+1500,00 грн.), до Державного бюджету по сплаті виконавчого збору в розмірі 3 338,40 грн. (1 594,20 грн. +1 744,2 грн.).

З матеріалів справи вбачається, що 28.12.2016 року кошти, виручені від реалізації кондиціонерів перераховані ОСОБА_2 ВДВС на користь стягувача ПАТ «Кредобанк».

03.01.2017 року державним виконавцем складено та затверджено начальником ОСОБА_2 ВДВС м. Миколаїв ГТУЮ у Миколаївській області ОСОБА_1 проведення електронних торгів, за якими право власності на вищевказане арештоване майно набув ОСОБА_4.

17.01.2017 р. представником позивача за довіреністю ОСОБА_9 отримано ОСОБА_1 про проведення електронних торгів та здійснено виїзд за адресою місцезнаходження майна: м. Миколаїв, вул. Канатна,1.

За результатами виїзду 18.01.2017 р. представником позивача було складено ОСОБА_1 про відсутність елементів, за яким встановлено, що у внутрішньому блоці обох кондиціонерів відсутні випарники, у зовнішньому блоці відсутній компресорно-конденсатний агрегат. В акті представник позивача вказував, що державний виконавець та зберігач ОСОБА_8 відмовились його підписувати.

Представник ОСОБА_2 ВДВС вказував, що на місце зберігання кондиціонерів державний виконавець не виїжджав та не був присутній під час складання зазначеного акту.

09.02.2017 р. та 07.04.2017 р. позивачем було направлено вимогу на адресу ОСОБА_2 ВДВС м. Миколаїв ГТУЮ у Миколаївській області щодо укомплектування придбаних ним товарів.

Однак, Відділом ДВС позивачу направлено відповідь, згідно якої вбачається, що відповідальність за зберігання арештованого майна несе зберігач. При цьому, протягом всього процесу оцінки та продажу майна жодних відомостей про їх недоліки не було виявлено. Відповідальним зберігачем кондиціонерів, які придбав позивач був ОСОБА_6, який був зобовязаний забезпечити належні умови зберігання майна.

Положення Закону України "Про виконавче провадження", Інструкції з організації примусового виконання рішень, затвердженою наказом Міністерства юстиції України від 02 квітня 2012 р. за №512/5, свідчить про те, що вони не встановлюють порядку та правил проведення прилюдних торгів, а лише закріплюють, як і стаття 650 ЦК України, такий спосіб реалізації майна як його продаж на прилюдних торгах і відсилають до інших нормативно-правових актів якими повинен визначатися порядок проведення прилюдних торгів із реалізації арештованого майна (ст. 61 Закону України "Про виконавче провадження", п. 4.5. Інструкції з організації примусового виконання рішень).

Згідно з ст.ст.650, 655, ч.4 ст.656 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов'язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов'язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

До договору купівлі-продажу на біржах, конкурсах, аукціонах (публічних торгах), договору купівлі-продажу валютних цінностей і цінних паперів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

Особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства.

Правовідносини по реалізації арештованого рухомого майна регулюються Законом України «Про виконавче провадження», Інструкцією з організації примусового виконання рішень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України №512/5 від 02.04.2012 року (далі Інструкція з організації примусового виконання рішень) та Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України №2831/5 від 29.09.2016 року (далі Порядок).

За статтею 61 Закону України «Про виконавче провадження» реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною.

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами його проведення акта про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на прилюдних торгах, а відтак є правочином.

Такий правочин може визнаватися недійсним в судовому порядку з підстав недодержання в момент його вчинення вимог, установлених частинами 1-3, 5 та 6 ст.203 ЦК України (ч.1 ст.215 цього Кодексу).

Оскільки за змістом ч.1 ст.215 ЦК України підставами недійсності правочину, укладеного за результатами прилюдних торгів, є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами прилюдних торгів, то підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення правил їх проведення, установлених законодавством, а саме Тимчасовим порядком.

Відповідно до Розділу ІІ Порядку встановлено, що реалізація майна здійснюється після визначення його вартості (оцінки) відповідно до статті 57 Закону України «Про виконавче провадження». Датою передачі майна на реалізацію вважається дата внесення в Систему інформаційного повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною).

Організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) та його реалізацію за заявкою відділу державної виконавчої служби або приватного виконавця.

Заявка на реалізацію арештованого майна повинна містити серед іншого такі дані:

вид майна (зазначається відповідно до категорій, які використовуються на Веб-сайті); найменування майна, включаючи назву моделі, модифікації та інші складові найменування, які зазначаються згідно з реєстраційною, технічною та іншою документацією або наявними позначками на самому майні; відомості про майно, яке передається на реалізацію, його склад, характеристики, опис, включно з інформацією про явні дефекти, відсутні елементи, обмежену функціональність (додатково зазначається інформація, визначена пунктами 6 10 розділу ІІІ цього Порядку); місцезнаходження майна (для нерухомого майна точна поштова адреса, для рухомого адреса зберігача); відомості про зберігача майна (найменування, фактична та юридична адреси, телефон, електронна адреса); фото- та/або відеоматеріали.

Виконавець у строк не пізніше п'яти робочих днів після ознайомлення із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім шістнадцятим пункту 2 цього розділу.

Державний виконавець направляє заявку на реалізацію арештованого майна начальнику відділу державної виконавчої служби, якому він безпосередньо підпорядкований, для підписання та передачі Організатору.

Начальник відділу державної виконавчої служби після отримання проекту заявки та документів щодо передачі майна на реалізацію у строк до трьох робочих днів перевіряє ці документи на відповідність вимогам законодавства, наявність відомостей про місце зберігання й демонстрації майна та у разі виявлення порушень визначає їх перелік та встановлює строк для усунення порушень, який становить не більше трьох робочих днів, а у разі, якщо відповідно до законодавства реалізація майна неможлива, документи щодо передачі майна на реалізацію повертаються державному виконавцю, який їх подав, із зазначенням визначених законодавством підстав, що унеможливлюють реалізацію майна.

Приватний виконавець самостійно формує та перевіряє заявку та документи щодо передачі майна на реалізацію на відповідність вимогам законодавства та після встановлення відповідності документів таким вимогам підписує (за допомогою електронного цифрового підпису або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу І цього Порядку) заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її Організатору в електронному вигляді через особистий кабінет приватного виконавця для внесення інформації про проведення електронних торгів у Систему.

У разі встановлення відповідності документів вимогам законодавства чи після приведення їх у відповідність до вимог законодавства начальник відділу державної виконавчої служби підписує (за допомогою електронного цифрового підпису або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу І цього Порядку) заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її Організатору разом із документами, передбаченими абзацами четвертим тринадцятим пункту 3 розділу ІІ цього Порядку, в електронному вигляді через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби для внесення інформації про проведення електронних торгів у Систему.

Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства Організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець).

Організатор перевіряє повноту заповнення заявки. У разі невідповідності заявки вимогам, передбаченим пунктом 2 цього розділу, Організатор через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) повідомляє начальника відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) про необхідність усунення недоліків протягом трьох робочих днів.

Виконавець призначає зберігача у порядку, встановленому статтею 58 Закону України «Про виконавче провадження», керуючись принципом забезпечення схоронності та цілісності майна.

Зберігачами можуть бути боржник, члени його сім'ї або інші особи, у тому числі Організатор.

Організатор призначається зберігачем рухомого майна, що підлягає реалізації відповідно до цього Порядку, крім випадків, коли це майно не може бути передано на зберігання Організатору з об'єктивних причин без пошкодження його функціональних властивостей, цілісності та зовнішнього вигляду (складні верстати, механізми, устаткування тощо).

Стаття 58 Закону України «Про виконавче провадження» визначає, що майно, на яке накладено арешт, передається на зберігання боржникові або іншим особам, призначеним державним виконавцем, під розписку в акті опису.

Згідно з пунктом 2 Розділу IV Порядку для участі в електронних торгах (торгах за фіксованою ціною) учасник проходить процедуру реєстрації на Веб-сайті, подає заявку на участь в електронних торгах за кожним лотом окремо, сплачує гарантійний внесок на рахунок Організатора та виконує інші вимоги, визначені цим Порядком..

Гарантійний внесок вважається сплаченим з моменту зарахування його на рахунок Організатора.

Організатор розміщує повні реквізити для сплати гарантійного внеску стосовно кожного лота шляхом їх зазначення в квитанції, що автоматично формується Системою в особистому кабінеті учасника при подачі заявки на участь у торгах за певним лотом. Гарантійний внесок переможця електронних торгів зараховується до ціни продажу в рахунок сплати винагороди Організатору. Іншим учасникам внесена сума гарантійного внеску повертається протягом трьох робочих днів після отримання від виконавця повідомлення про повний розрахунок переможця електронних торгів за придбане майно.

Відповідно до п. 1 Розділу Х Порядку на підставі копії протоколу переможець електронних торгів протягом десяти банківських днів з дня визначення його переможцем здійснює розрахунки за придбане на електронних торгах майно в такому порядку:зазначена в протоколі електронних торгів сума коштів, яка дорівнює різниці між ціною продажу придбаного лота і сумою винагороди Організатору за цим лотом, перераховується переможцем на рахунок відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця); сума гарантійного внеску, зарахованого на рахунок Організатора, визнається частиною оплати переможцем придбаного ним на електронних торгах майна і залишається Організатору в рахунок оплати наданих ним послуг з проведення електронних торгів; різниця між сумою гарантійного внеску та сумою винагороди Організатору перераховується переможцем на рахунок Організатора у разі, якщо майно реалізовано за ціною, вищою від стартової.

Після підтвердження факту оплати вартості лота на Веб-сайті відображаються відомості про завершення торгів. Система автоматично формує протокол торгів за лотом.

Протокол торгів підписується Організатором та не пізніше наступного робочого дня з дня формування Системою розміщується у відповідному особистому кабінеті відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця).

Кошти, отримані від реалізації лота (крім винагороди Організатору), перераховуються на рахунок відділу державної виконавчої служби або приватного виконавця, яким було передано заявку на реалізацію арештованого майна, не пізніше трьох банківських днів після формування Системою протоколу торгів.

Не пізніше наступного робочого дня після дня надходження на рахунок відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) коштів від реалізації лота на підставі протоколу про проведення торгів, який надійшов на електронну адресу, виконавець складає акт про проведені торги за фіксованою ціною.

Державний виконавець затверджує акт про проведені торги за фіксованою ціною у начальника відділу, якому він безпосередньо підпорядкований.

З огляду на наведені вище норми законодавства, регламентуючі порядок та обсяг дій відповідальних осіб стосовно реалізації майна, суд дійшов висновку, що електронні торги були проведені у відповідності до Порядку. Державний виконавець вчинив усі необхідні дії щодо оцінки арештованого майна та передав його на зберігання третій особі, яка повинна була забезпечити його збереження. Отже процедура проведення торгів з приводу спірного майна була проведена з дотриманням вимог діючого законодавства.

Заявка на реалізацію арештованого майна, складена державним виконавцем, містить вид майна, найменування, марку, рік випуску, у характеристиці зазначено про те, що воно перебувало у використанні (б/в), його призначення, місцезнаходження та дані про зберігача.

Державний виконавець не є компетентною особою для визначення технічного стану та комплектності майна, яке підлягає реалізації.

Натомість, суду не надано доказів того, що експертом було проведено оцінку майна у іншому, ніж зазначено у заявці та, відповідно, реалізованому, стані.

Також висновок експерта не містить даних щодо повної технічної комплектації майна та можливості його технічного використання за призначенням на час оцінки.

Позивач був наділений правом на особисте ознайомлення з майном, яке передбачав купити, однак цим правом не скористався до проведення торгів.

Таким чином, суд вважає, що за результатами торгів було реалізоване майно у тому стані, який відповідає виявленому представником позивача після його огляду безпосередньо за місцем зберігання.

Доказів зворотнього позивачем суду не надано.

Відповідно до ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно положень ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Положення ч.2 ст.5 ЦПК України вказують на те, що у випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулась до суду, суд, відповідно до викладеної в позовній заяві вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобовязана довести обставини, на які вона посилається в обґрунтування своїх вимог і заперечень. Недоведеність обставин, на яких наполягає позивач, є підставою для відмови у позові.

Таким чином, оцінивши усі докази у сукупності, судом встановлена відсутність порушень вимог Тимчасового порядку чи інших норм при проведені торгів з боку відповідачів, отже відсутні порушення, які б вплинули на результат торгів. Відтак і відсутні порушення, з боку відповідачів, прав і законних інтересів позивача, який оспорює результати торгів. За такого, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні вимог з підстав, зазначених у позові, через його недоведеність.

Керуючись ст. ст. 4, 19, 141-142, 200, 263-265 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_4 до ОСОБА_2 відділу Державної виконавчої служби міста ОСОБА_5 територіального управляння юстиції в Миколаївській області, Державного підприємства «Сетам» Міністерства юстиції України, Публічного акціонерного товариства «Кредобанк» про визнання прилюдних торгів, протоколів проведення електронних торгів недійсними, стягнення коштів, сплачених за придбання лотів та гарантійних внесків відмовити.

Позивач ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, місце проживання: ІНФОРМАЦІЯ_2;

Відповідачі - ОСОБА_2 відділ Державної виконавчої служби міста ОСОБА_5 територіального управляння юстиції в Миколаївській області, , адреса місцезнаходження: м. Миколаїв, вул. Космонавтів,61;

Публічне акціонерне товариство «Кредобанк», , адреса місцезнаходження: м. Львів, вул. Сахарова,78;

Державне підприємство «Сетам» Міністерства юстиції України, , адреса місцезнаходження: м. Київ, вул. Стрілецька,4-6.

Третя особа - ОСОБА_6, м. Миколаїв, вул.Ракетна,39А.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Ленінський районний суд м. Миколаєва.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або про прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення складено 05.09.2018.

Суддя Н.С. Тихонова