КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОСОБА_1
_____________________________________________________________________________________________________________________
Справа № 520/8321/18
Провадження № 2/520/5264/18
УХВАЛА

10.10.2018 року

Київський районний суд м. Одеси в складі:

головуючого судді Петренка В.С.

за участю секретаря Шевчук В.О.,

розглянувши у підготовчому засіданні в порядку загального позовного провадження в м. Одесі цивільну справу за позовом

ОСОБА_2

до ОСОБА_3, Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Українська страхова група «Життя»

про визнання договору нікчемним та визнання права власності,

ВСТАНОВИВ:

04.07.2018року ОСОБА_2 звернулася до Київського районного суду м. Одеси з позовною заявою до ОСОБА_3, Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Українська страхова група «Життя», в якій просить суд встановити нікчемність правочину (договору добровільного страхування життя №80-1528-0009 від 08.09.2009року, а також додаткових угод до зазначеного договору від 01.10.2010року) щодо відчуження Приватним акціонерним товариством «Страхова компанія «Українська страхова група «Життя» квартири АДРЕСА_1, корп. А, в м. Одеса, на користь ОСОБА_3 з відстрочкою платежу, та визнати за нею - ОСОБА_2 право власності на квартири АДРЕСА_1, корп. А, в м. Одеса.

Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено судді Київського районного суду м. Одеси Петренку В.С.

Ухвалою судді Київського районного суду м. Одеси Петренка В.С. від 09.07.2018року було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження по цивільній справі за позовною заявоюОСОБА_2 до ОСОБА_3, Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Українська страхова група «Життя» про визнання договору нікчемним та визнання права власності. Розгляд справи призначено в порядку загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання на 11 вересня 2018року.

Крім того, ухвалою Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_4 від 09.07.2018року було частково задоволено заяву представника позивача про вжиття заходів забезпечення позову. Накладено арешт на квартиру під № 23 по вулиці Космонавта Комарова, 2, корпус А, в місті ОСОБА_1, до розгляду справи по суті.

У підготовче засідання 11.09.2018року позивач не зявився, про час та місце підготовчого засідання повідомлений належним чином, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення, яке наявне у матеріалах справи, 10.09.2018року його представник надіслав на електрону адресу суду заяву про відкладення розгляду справи через сімейні обставини.

У підготовчому засіданні 11.09.2018року причини неявки представника позивача було визнано неповажними у звязку з відсутністю відповідних доказів, підготовче засідання відкладено на 10 жовтня 2018року.

У підготовче засідання 10.10.2018року позивач також не зявився, про час та місце підготовчого засідання повідомлений належним чином, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення, яке наявне у матеріалах справи (а.с. 66), 10.10.2018року представник позивача знову надіслав на електрону адресу суду заяву про відкладення розгляду справи у звязку із зайнятістю в іншому судовому засіданні у Вознесенському міськрайонному суді Миколаївської області.

Судом було відмовлено у задоволенні зазначеної заяви, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 3 ст. 189 ЦПК України підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Відповідно до ч. 1 та ч.2 ст. 210 ЦПК України суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку. Суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті.

Як вбачається, з матеріалів справи, провадження у справі було відкрито у липні 2018року, тобто справа перебуває в провадженні судді вже три місяці, однак позивач або його представник жодного разу не були присутніми у підготовчих засіданнях, про час та місце яких вони повідомлені належним чином.

Неприбуття у підготовче засідання належним чином повідомленого позивача або його представника, розцінюється судом як намір затягування розгляду справи та свідчить про втрату інтересу позивача до справи.

У відповідності до ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Представник, який має повноваження на ведення справи в суді, може вчиняти від імені особи, яку він представляє, усі процесуальні дії, що їх має право вчиняти ця особа.

Статтею 4 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» встановлено, що адвокатська діяльність здійснюється на принципах верховенства права, законності, незалежності, конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів.

Частиною 1 статті 44 ЦПК України встановлено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

При цьому суд зазначає, що необґрунтоване затягування розгляду справи суперечить вимогам ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, учасником якої є Україна, стосовно права кожного на розгляд його справи судом упродовж розумного строку.

Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України").

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини.

При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов'язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі „Юніон Аліментаріа ОСОБА_5 проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Згідно з нормами статті 17 Конвенції жодне з положень цієї Конвенції не може тлумачитись як таке, що надає будь-якій державі, групі чи особі право займатися будь-якою діяльністю або вчиняти будь-яку дію, спрямовану на скасування будь-яких прав і свобод, визнаних цією Конвенцією, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено в Конвенції.

Ратифікуючи зазначену Конвенцію, Україна взяла на себе зобов'язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

У своєму рішенні у справі «Пономарьов проти України» суд вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду вбачається, що питання про порушення статті 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом.

Приймаючи до уваги неприбуття у підготовче засідання належним чином повідомленого позивача або його представника, з урахуванням положень ч. 3 ст. 189 ЦПК України та ч. 1 та ч.2 ст. 210 ЦПК України, суд позбавлений процесуальної можливості відкладати підготовчі засідання, а тому у задоволенні заяви представника позивача було відмовлено.

Крім того, суд звертає увагу на те, що будь-яких доказів перебування представника позивача у Вознесенському міськрайонному суді Миколаївської області надано не було, та не вважає, що участь в іншому судовому засіданні є поважною причиною неявки в підготовче засідання, при тому, що це вже друга заява про відкладення розгляду справи.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про залишення позову ОСОБА_2 без розгляду, виходячи з наступного.

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не зявився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його незявлення не перешкоджає розгляду справи.

Враховуючи викладене, приймаючи до уваги, що позивач або його представник жодного разу не зявились в підготовчі засідання, про час та місце яких повідомлені належним чином, клопотання про розгляд справи за їх відсутності не надали, та, з урахуванням відсутності у суду доказів поважності неприбуття у підготовчі засідання позивача або його представника, позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_3, Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Українська страхова група «Життя» про визнання договору нікчемним та визнання права власності, підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись п.1 ч.2 ст. 200 та п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3, Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Українська страхова група «Життя» про визнання договору нікчемним та визнання права власності залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до апеляційного суду Одеської області через Київський районний суд м. Одеси протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, апеляційна скарга подається протягом пятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали суду.

Повний текст ухвали суду складено 12.10.2018року.

Суддя Петренко В. С.