Справа № 199/8078/17
УХВАЛА

15.11.2018 Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпропетровська в складі:

головуючого - судді Подорець О.Б.,

за участю секретаря Терентієвої Я.О.,

за участю учасників справи:

позивача ОСОБА_1, представника позивачів ОСОБА_2,

представника відповідача адвоката ОСОБА_3,

представника третьої особи адвоката ОСОБА_4,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпро заяву адвоката ОСОБА_3 представника відповідача ОСОБА_5 про зустрічне забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_6 до ОСОБА_7, ОСОБА_5, де треті особи ОСОБА_8, приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу ОСОБА_9, приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу ОСОБА_10, про визнання недійсним договору купівлі-продажу, скасування державної реєстрації права власності на нерухоме майно, витребування майна з чужого незаконного володіння, -

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2017 року ОСОБА_1, ОСОБА_6 звернулися до суду із вищезазначеним позовом.

Ухвалою від 17 листопада 2017 року відкрито провадження по цивільній справі та призначено до розгляду у судовому засіданні.

Ухвалою від 17 листопада 2017 року заяву ОСОБА_1Г та ОСОБА_6 про вжиття заходів забезпечення позову задоволено та забезпечено їх позов шляхом заборони відчуження в будь-який спосіб квартири АДРЕСА_1 (м. Дніпропетровськ), що належить ОСОБА_5.

Ухвалою апеляційного суду Дніпропетровської області від 30 січня 2018 року ухвалу Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 17 листопада 2017 року про вжиття заходів забезпечення позову - залишено без змін.

08 листопада 2018 року до суду надійшла заява адвоката ОСОБА_3 представника відповідача ОСОБА_5 про застосування зустрічного забезпечення у цивільній справі, в якій він просив зобов'язати ОСОБА_1 та ОСОБА_6 внести на депозитний рахунок Амур-Нижньодніпровського районного суду м.Дніпропетровська грошові кошти у розмірі визначеному судом.

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 представник відповідача ОСОБА_5 підтримав заяву у повному обсязі, просив її задовольнити з огляду на приписи ч.1, п.1 ч.3 ст.154 ЦПК України. Крім того, пояснив, що його довіритель ОСОБА_5 у звязку із ухвалою суду про забезпечення позову не може здати спірну квартиру в оренду, у звязку з чим не отримує від цього дохід, а також вимушена була укласти договір з охоронною фірмою на охорону цієї квартири, у звязку з чим витрачає кожного місяця 450 грн.

Представник третьої особи приватного нотаріуса ДМНО ОСОБА_9 адвокат ОСОБА_4 просив вирішити клопотання на розсуд суду відповідно до чинного законодавства.

Позивач ОСОБА_1 заперечував проти заявленого клопотання.

Представник позивачів ОСОБА_2 проти клопотання заперечувала, пояснивши, що з подібним клопотанням представник відповідача звертається вдруге і судом вже було відмовлено у задоволенні попереднього такого ж клопотання. Клопотання про зустрічне забезпечення позову не обґрунтоване, оскільки не містить доказів розміру збитків, які можуть бути спричинені ОСОБА_5 ухвалою суду про забезпечення позову. Крім того, позивачі ОСОБА_1 і ОСОБА_6 були зареєстровані та проживали за адресою АДРЕСА_2, але після продажу квартири, договір про що оспорюється в даному судовому процесі, були примусово зняті з реєстрації. Водночас, позивач ОСОБА_1 офіційно працює в м. Дніпро, його син ОСОБА_6 офіційно навчається в Архітектурно-будівельному університеті м. Дніпра. Просила у задоволенні клопотання про зустрічне забезпечення позову відмовити.

Інші учасники судового розгляду до суду не зявилися, повідомлені належним чином, про причини неявки суд не сповістили.

15.11.2018 через канцелярію суду надійшла заява адвоката ОСОБА_11 представника відповідача ОСОБА_7 про відкладення розгляду справи.

Враховуючи строки розгляду заяв про зустрічне забезпечення позову та зі згоди зявившихся учасників справи, суд вирішує питання про зустрічне забезпечення в цьому судовому засіданні.

Вислухавши учасників справи, розглянувши заяву, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до частин 1-3 ст. 154 ЦПК України, суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Суд зобов'язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо:

1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або

2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

При цьому, відповідно до ч. 5 ст. 154 ЦПК України, розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв'язку із забезпеченням позову.

Як вбачається із матеріалів справи, предметом позовних вимог є визнання недійсним договору купівлі-продажу, скасування державної реєстрації та витребування майна.

Водночас, подаючи заяву про зустрічне забезпечення, адвокатом ОСОБА_3 не обґрунтовано суми збитків, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, що застосовані в ухвалі від 17.11.2017 відповідачу ОСОБА_5, а саме заборони відчуження в будь-який спосіб квартири АДРЕСА_1 (м. Дніпропетровськ), що належить ОСОБА_5 (а.с.36 т.1), оскільки на теперішній час ОСОБА_5 є власником спірної квартири, може користуватися нею, зобовязана сплачувати комунальні послуги в силу чинного законодавства, укладати за своїм вибором договори, в тому числі і щодо охорони свого майна, що не може розцінюватися як збиток. Не може розцінюватись як збиток і неможливість, як про це зазначає заявник, передачі спірної квартири в оренду, наслідком чого є неотримання відповідачем доходу, оскільки заборона відчудження спірного майна є перешкодою лише для відчуження майна.

Посилання заявника про те, що сам факт відсутності у позивача зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження майна на території України встановлює обов'язок суду застосувати зустрічне забезпечення, на увагу не заслуговує, оскільки ч. 3 ст. 154 ЦПК України перебуває у взаємозв'язку із ч. 5 ст. 154 ЦПК України.

За таких обставин, підстав для застосування зустрічного забезпечення не вбачається, а тому у задоволенні заяви адвоката ОСОБА_3 представника відповідача ОСОБА_5 про зустрічне забезпечення позову по цивільній справі слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.154, 258, 260, 353, 354 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви адвоката ОСОБА_3 представника відповідача ОСОБА_5 про зустрічне забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_6 до ОСОБА_7, ОСОБА_5, де треті особи ОСОБА_8, приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу ОСОБА_9, приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу ОСОБА_10, про визнання недійсним договору купівлі-продажу, скасування державної реєстрації права власності на нерухоме майно, витребування майна з чужого незаконного володіння відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Апеляційного суду Дніпропетровської області безпосередньо або через Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпропетровська протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.Б.Подорець