Провадження №2/369/4602/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.11.2018 м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Пінкевич Н.С., дослідивши матеріали справи за позовом ОСОБА_1 до Києво-Святошинського районного відділу Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області про звільнення майна з-під арешту,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Києво-Святошинського районного відділу Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області про звільнення майна з-під арешту.

Відповідно до п. 2 ч. 3ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або імя (прізвище, імя та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів звязку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Крім того, згідно розяснень постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику у справах про зняття арешту з майна» від 03.06.2016 року, відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби.

Як розяснив в пункті 5 своєї постанови Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про судову практику в справах про зняття арешту з майна" № 5 від 03 червня 2016 року у разі якщо опис та арешт майна проводиться державним виконавцем, скарга сторони виконавчого провадження розглядається в порядку, передбаченому розділом VІІ ЦПК.

Позивачем в позовної заяви не вказано, чи звертався позивач до органів державної виконавчої служби з відповідною заявою про зняття арешту з його майна, якщо так, позивачу необхідно було надати інформацію щодо наслідків його звернення, однак вказаної інформації до суду позивач не надав.

Відповідно до п. 6 ч. 3ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обовязковий досудовий порядок урегулювання спору.

На підставі викладеного позивачу необхідно уточнити підстави та предмет позову, уточнити субєктний склад позовної заяви та надати докази звернення до відділу ДВС з вимогою про скасування арешту майна, надати копії позовної заяви з додатками у кількості відовідній сторонам.

Відповідно до вимог ч.1ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях175і177цьогоКодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, суддя робить висновок, що дану позовну заяву належить залишити без руху та надати строк для усунення недоліків, шляхом зазначення відповідної інформації у позовній заяві.

Керуючись ст. ст.175,185 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Києво-Святошинського районного відділу Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області про звільнення майна з-під арешту- залишити без руху.

Надати позивачеві строк на усунення недоліків в позовній заяві, який не перевищує десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Суддя Н.С. Пінкевич