Справа № 466/5823/18
У Х В А Л А

іменем України

«15» серпня 2018 року Шевченківський районний суд м. Львова

в складі : головуючого судді Кавацюка В.І

при секретарі Окілка В.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Львові заяву позивача ОСОБА_1 та його представників ОСОБА_2, ОСОБА_3 про відвід судді Невойта П.С. від участі в розгляді справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4, третьої особи без самостійних вимог ОСОБА_5 про визнання недійсним договору купівлі продажу квартири та зобовязання до вчинення дій,

у с т а н о в и в:

13 серпня 2018 року ОСОБА_1, його представники ОСОБА_2 та ОСОБА_3 подали до суду заяву про відвід судді Невойта П.С.

В обгрунтування заяви зазначили про те, 23 липня 2018 року позивач ОСОБА_1 та його представники ОСОБА_2 і ОСОБА_3 подали до суду позовну заяву, в якій просили суд винести рішення, яким:

- визнати недійсним договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1, який був укладений шляхом обману з боку відповідача 27 квітня 2018 року між ним, ОСОБА_1, та відповідачем ОСОБА_4 та посвідчений приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу ОСОБА_5;

- зобовязати реєстратора внести зміни в Єдиний реєстр речових прав;

- зобовязати міграційну службу виписати з квартири АДРЕСА_1 ОСОБА_4 та ОСОБА_6

У своїй позовній заяві та у заяві про забезпечення позову він, ОСОБА_1, просив звільнити його від сплати судового збору через малу пенсію (нижчу прожиткового рівня) та швидко розглянути справи через захоплення його єдиної квартири за шахрайським договором купівлі продажу від 27 квітня 2018 року.

25 липня 2018 року суддя Невойт П.С. постановлив ухвалу про залишення його, ОСОБА_1, позовної заяви без руху через необхідність сплати судового збору за подання позовної заяви майнового характеру у розмірі 704,80 грн. та заяви немайнового характеру у розмірі 704,80грн.

Ухвалою від 26 липня 2018 року була повернута його, ОСОБА_1, заява про забезпечення позову (накладення арешту на спірну квартиру) також через несплату судового збору.

Вважають, що вказані ухвали є нехаконними та дають час і змогу шахраям, які обманом і зловживаючи його, ОСОБА_1, довірою, стали власниками його квартири, повторно і неодноразово перепродати і тим самим унеможливити її повернення власнику.

Конституція гарантує право на справедливий, публічний розгляд справи безстороннім судом.

Вважають, що суддя Невойт П.С. не здатен прийняти справедливе, обєктивне, обґрунтоване і законне рішення у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4, третьої особи - ОСОБА_5 про визнання недійсним договору купівлі продажу квартири.

На підставі вищевикладеного, просять передати матеріали справи на розгляд іншому судді.

Згідно з ч.8 ст. 40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи.

Сторони в судове засідання не зявились, однак їх неявка не є перешкодою для розгляду справи, суд вважає за можливе вирішити це питання у їх відсутності.

У відповідності до ст.247 ЦПК України у звязку з неявкою всіх учасників процесу, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Ознайомившись з матеріалами позовної заяви та заяви про забезпечення позову, зясувавши дійсні обставини справи, суд приходить до висновку, що заяву слід задовольнити з наступних підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 39 ЦПК України з підстав, зазначених у ст.ст. 36, 37 і 38 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи.

Відповідно до ч. 3 ст. 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Вмотивованою можна вважати заяву про відвід, в якій міститься, зокрема, посилання на засоби доказування та докази, які в них містяться.

Положеннями ч.1 ст. 40 ЦПК України передбачено, що питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Судом встановлено, що 23 липня 2018 року ОСОБА_1 та його представники ОСОБА_2 і ОСОБА_3 звернулися до суду із позовом до ОСОБА_4, третьої особи ОСОБА_5 про визнання недійсним договору купівлі продажу квартири АДРЕСА_1 від 27 квітня 2018 року та зобовязання до вчинення дій.

24 липня 2018 року вони подали до суду заяву про забезпечення позову, в якій просили накласти арешт на спірну квартиру.

Ухвалою судді Невойта П.С. від 25 липня 2018 року позовну заяву ОСОБА_1 та його представників про визнання недійсним договору купівлі продажу квартири та зобовязання до вчинення дій було залишено без руху у звязку з несплатою судового збору за подання позову до суду та встановлено термін для усунення недоліків.

Ухвалою судді Невойта П.С. від 26 липня 2018 року заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову, яка була подана до суду 24 липня 2018 року, було повернуто заявнику з підстав несплати судового збору.

У позовній заяві та заяві про забезпечення позову ОСОБА_1 просив звільнити його від сплати судового збору, оскільки він є одинокою особою, має вік понад 70 років, є пенсіонером та отримує пенсію у розмірі 1656,27 грн., що є нижчою за прожитковий мінімум.

З довідки №1225, яка видана Головним управлінням Пенсійного фонду України у Львівській області 02 липня 2018 року, вбачається, що ОСОБА_1 дійсно отримує пенсію у розмірі 1656,27 грн.

При вирішенні питання по заяві ОСОБА_1 та його представників ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про відвід судді, суд враховує, що мотиви, з яких вони подали заяву, не є достатніми для висновку про неможливість розгляду справи суддею, оскільки суддею Невойтом П.С. ухвали від 25 липня 2018 року та від 26 липня 2018 року прийняті з урахуванням вимог ЦПК України.

Разом з цим відповідно до ст. 10 ЦПК України суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обовязковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обовязковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Право сторін на справедливий суд закріплений в нормах міжнародного права, зокрема, в Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. При розгляді заяви про відвід слід виходити саме з субєктивної оцінки сторони у справі щодо дій головуючого у справі. Іншими словами, якщо сторона має сумнів в безсторонності судді, хоча обєктивно це нічим не підкріплено, то практика Європейського суду з прав людини наголошує на необхідності задоволення такої заяви про відвід, адже в іншому випадку це буде розцінено як порушення права особи на справедливий суд. Отже, незадоволення заяви про відвід може сприйматися стороною як порушення її прав.

Згідно з п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, а наявність безсторонності повинна визначатись субєктивними та обєктивними критеріями. Відповідно до субєктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до обєктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід враховувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступень, що свідчать про небезсторонність суду.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини (рішення у справі «Білуга проти України» та інші) важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти у громадськість у демократичному суспільстві. Судді зобовязані викликати довіру в учасників судового розгляду, а тому будь-який суддя, стосовно якого є підстави для підозри у недостатній неупередженості, повинен брати самовідвід або бути відведений.

Суд приходить до висновку, що ті обставини, які викладені у заяві про відвід, не свідчать про упередженість або певну зацікавленість судді у наслідках розгляду цієї справи.

Однак, щоб не допустити в подальшому затягування розгляду справи та подання нових заяв про відвід судді, а також враховуючи категоричну недовіру позивача ОСОБА_1 та його представників до судді Невойта П.С., а також з метою недопущення підірвання довіри до судової гілки влади, запобіганню написання різного роду скарг, суд вважає за доцільне заявлений відвід задовольнити.

Керуючись ст. ст. 10, 36, 37, 38, 39, 40, 247, 258, 259, 260 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Заяву позивача ОСОБА_1 та його представників ОСОБА_2, ОСОБА_3 про відвід судді Невойта П.С. від участі в розгляді справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4, третьої особи без самостійних вимог ОСОБА_5 про визнання недійсним договору купівлі продажу квартири та зобовязання до вчинення дій задовольнити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_7