КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
№ апеляційного провадження: 22-ц/824/4722/2018
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 грудня 2018 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ :

суддя-доповідач Слюсар Т.А.

суддів: Волошиної В.М., Панченка М.М.,

розглянувши у порядку письмового провадження цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 23 жовтня 2018 року у складі судді Цимбал І.К.,

у справі за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4про захист честі і гідності, відшкодування моральної шкоди, -

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_3, ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про захист честі і гідності, відшкодування моральної шкоди.

У жовтні 2018 року ОСОБА_2 звернувся у суд із зустрічним позовом до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про захист честі і гідності, відшкодування моральної шкоди.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 23 жовтня 2018 року зустрічний позов повернуто ОСОБА_2

В апеляційній скарзі ОСОБА_2, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просить скасувати ухвалу районного суду та винести рішення про прийняття до розгляду у провадження суду зустрічної позовної заяви.

Зазначено, що в обґрунтуванні позову ОСОБА_3 та ОСОБА_4 вказано неправдиву інформацію, що ОСОБА_2 є судимим, чим зведено на нього наклеп та порушено його немайнове право, з приниженням скаржника як сторони у справі, що викликає недовіру суду до нього і є негативною обставиною.

За змістом ч. 13 ст. 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Вивчивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, суд приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає не задоволенню, з наступних підстав.

З 15 грудня 2017 року набрала чинності нова редакція Цивільного процесуального кодексу України, відповідно до Закону України № 2147-VІІІ від 03 жовтня 2017 року.

Згідно п. 9 Розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України в редакції Закону № 2147-VIII від 03 жовтня 2017 року справа підлягає розгляду за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Повертаючи подану по справі зустрічну позовну заяву, районний суд виходив з того, що позовні вимоги не є взаємопов'язаними, правовідносини є різними, задоволення одного позову не може повністю або частково виключати задоволення іншого позову, а тому спільний розгляд вимог не представляється можливим.

Такі висновки суду першої інстанції колегія суддів визнає законними й обґрунтованими. Вони повністю узгоджуються з сукупністю зібраних у справі й належно оцінених в ухвалі доказів.

Відповідно до положень ст. 193 ЦПК України, відповідач має право пред'явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов'язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об'єднуються в одне провадження з первісним позовом. У випадку подання зустрічного позову у справі, яка розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, суд постановляє ухвалу про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Аналогічний зміст містить й п. 15 керівних роз'ясненнях, які містяться у постанові Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» № 2 від 12 червня 2009 року, за яким судам слід мати на увазі, що оскільки від належного вирішення питання про прийняття зустрічного позову, позову третьої особи із самостійними вимогами та об'єднання і роз'єднання позовів залежить своєчасний і правильний розгляд заявлених вимог, то ці процесуальні дії необхідно провадити у точній відповідності з правилами, встановленими статтями 123 - 126 ЦПК (1618-15). Відповідач має право пред'явити зустрічний позов до або під час попереднього судового засідання (частина перша статті 123 ЦПК (1618-15)), а треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу шляхом пред'явлення позову до однієї чи обох сторін до закінчення судового розгляду (частина перша статті 34 ЦПК (1618-15)). Позовні вимоги кількох осіб до одного й того ж відповідача або позивача до кількох відповідачів можуть бути об'єднані в одне провадження, якщо ці вимоги однорідні, зокрема такі, які нерозривно пов'язані між собою, або від вирішення однієї з них залежить вирішення інших. Таке об'єднання не допускається, коли відсутня спільність предмета позову (наприклад, позови кількох осіб про стягнення зарплати чи про поновлення на роботі). Роз'єднання кількох поєднаних в одному провадженні вимог може мати місце лише за умови, що їх сумісний розгляд ускладнює вирішення справи (зокрема, у зв'язку з необхідністю призначення складної експертизи за окремими вимогами, тривалого відрядження або тяжкого захворювання одного чи кількох з позивачів або відповідачів). У разі роз'єднання позовів підставою для провадження щодо вимог, виділених у самостійне провадження, є ухвала суду про роз'єднання позовів і копія пред'явленого позову.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства, кожна людина при визначенні її громадянських прав і обов'язків має право на справедливий судовий розгляд.

ОСОБА_2 не наведено підстав взаємов'язанності заявленого ним зустрічного позову про захист честі і гідності, відшкодування моральної шкоди із позовом ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визначення порядку володіння та користування спільним майном.

Зазначені вимоги не виникають з одних правовідносин й задоволення одного позову не виключає повністю або частково задоволення іншого позову, а тому районний суд правомірно повернув зустрічний позов ОСОБА_2

При цьому, колегія суддів враховує й те, що ОСОБА_2 не позбавлений можливості заявити відповідний позов у загальному порядку, а отже, його права та інтереси не порушуються поверненням зустрічного позову.

Ухвала районного суду постановлена з дотриманням норм процесуального права.

Викладені в ухвалі висновки відповідають обставинам справи й доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують.

За таких обставин, апеляційна скарга підлягає відхиленню, а ухвала районного суду - залишенню без змін.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 382 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну ОСОБА_2 відхилити.

Ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 23 жовтня 2018 року залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дня її прийняття, проте може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 днів з моменту складання повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 27 грудня 2018 року.

Суддя-доповідач:

Судді: