Номер провадження 2/754/1832/18
РІШЕННЯ

Іменем України

04 жовтня 2018 року м. Київ

Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Клочко І.В.

за участю секретаря судового засідання Шевчук М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: П`ятнадцята київська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ :

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Київської міської ради третя особа: П`ятнадцята київська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, вимоги якого були уточнені в процесі розгляду справи.

Уточнені позовні вимоги обґрунтовані наступним.

ІНФОРМАЦІЯ_3 помер батько позивача ОСОБА_3, який постійно проживав за адресою: АДРЕСА_1.

ІНФОРМАЦІЯ_4 померла мати позивача ОСОБА_4, яка також постійно проживала за вищевказаною адресою.

Як зазначає позивач, після смерті матері, наводячи до ладу папери, які знаходилися у кімнаті матері, ним був знайдений заповіт, посвідчений державним нотаріусом П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори Лазарук О.В., складений батьком позивача 26.05.2000 року, зі змісту якого вбачається, що все майно заповідано позивачу.

Отже, позивач зазначає, що він є спадкоємцем померлого батька ОСОБА_3 за заповітом, складеним останнім ще за життя. Ні на момент складання заповіту, ні на час смерті заповідача позивачу нічого не було відомо про існування вказаного заповіту.

З січня 2000 року по даний час позивач постійно проживає за адресою: АДРЕСА_1, хоча й зареєстрований за іншою адресою. Тобто, впродовж строку, який наданий законом для прийняття спадщини, позивач сплачував всі платежі за комунальні послуги за користування житлом, у якому проживав.

Лише в квітні 2017 року вже після смерті матері позивача, останній дізнався про існування заповіту на його ім`я.

Позивачем було подано відповідну заяву про видачу свідоцтва про право на спадщину, однак, постановою державного нотаріуса П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори Мазур О.Ю. від 28.09.2017 року позивачу було відмовлено у прийнятті вказаної заяви, у зв'язку з пропуском строку для прийняття спадщини.

З огляду на викладене, позивач вимушений був звернутись до суду з даною позовною заявою.

В судове засідання учасники справи не з?явились, про дату, час і місце розгляду справи повідомлені належним чином.

В матеріалах справи міститься заява позивача ОСОБА_1 про розгляд справи за його відсутності.

Від відповідача Київської міської ради надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до змісту якого Київська міська рада через представника просить суд на підставі поданих стороною доказів прийняти рішення згідно чинного законодавства та слухати справу у відсутності представника.

Від третьої особи П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори до суду надійшла заява про розгляд справи за відсутності представника.

За даних обставин суд вважав за можливе розглянути справу за відсутності учасників справи.

Враховуючи, що сторони по справі в судове засідання не з'явились, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, визнавши їх достатніми для вирішення справи, судом встановлено наступне.

26.05.2000 року батьком позивача ОСОБА_3 був складений заповіт, відповідно до якого все його майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що буде йому належати на день смерті і на що він за законом матиме право, він заповідає ОСОБА_1 Вказаний заповіт посвідчений державним нотаріусом П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори Лазарук О.В. (а.с. 8).

Відповідно до копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2, ІНФОРМАЦІЯ_3 помер батько позивача - ОСОБА_3 у віці 86 років (а.с. 3).

ІНФОРМАЦІЯ_4 померла мати позивача ОСОБА_4 у віці 94 років, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 (а.с. 4).

Як встановлено судом, про існування вищезазначеного заповіту позивач дізнався лише після смерті своєї матері.

28.09.2017 року, звернувшись до П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, позивач отримав відмову, у зв'язку з пропуском строку для прийняття спадщини (а.с. 6).

Аналізуючи встановлені по справі обставини в їх сукупності, суд вважає заявлені позовні вимоги обґрунтованими, та такими, що підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Стаття 1218 ЦК України, передбачає, до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

У статті 1233 ЦК України зазначено, що заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Відповідно до ст. 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

У відповідності до ч.1 ст. 1270, ч. 2 ст. 1220 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч. 3 ст. 46 цього Кодексу).

Згідно з ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у спорах про спадкування» від 30.05.2008 року №7, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Таким чином, законом залишено можливість такому спадкоємцю за певних умов її прийняти, а саме якщо пропуск спадкоємцем строку для прийняття спадщини відбувся з поважних причин.

Суд повно, всебічно та об'єктивно з'ясувавши обставини справи, дійшов до висновку про обґрунтованість позовних вимог, оскільки необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

При визначенні терміну додаткового строку, який має бути наданий позивачу, суд вважає, що для подання заяви про прийняття спадщини достатньо чотирьох місяців, які обчислюватимуться з моменту набрання цим рішенням законної сили.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. ст.ст.1-18, 76, 77-81, 95, 206, 228, 229, 235, 241, 244, 245, 258, 259, 263-265, 268, 354 Цивільного процесуального кодексу України, ст. ст. 1270, 1272 ЦК України, суд -

УХВАЛИВ :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: П`ятнадцята київська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, додатковий строк для прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_3, померлого ІНФОРМАЦІЯ_3, протягом чотирьох місяців з дня набрання даним рішенням суду законної сили.

Рішення суду може бути оскаржене до Київськорго апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1, зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2, РНОКПП НОМЕР_1.

Відповідач: Київська міська рада, місцезнаходження: вул. Хрещатик, 36, м. Київ, .

Третя особа: П`ятнадцята київська державна нотаріальна контора, місцезнаходження: вул. Закревського, 47, м. Київ, код ЄДРПОУ - в матеріалах справи відсутній.

Повний текст рішення суду складено 16.10.2018 року.

Суддя