Справа№751/9017/18
Провадження №2/751/1989/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 грудня 2018 року м. Чернігів

Суддя Новозаводського районного суду м. Чернігова Цибенко І. В.,

розглянувши позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа ОСОБА_4 Державна нотаріальна контора, про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за заповітом,-

В с т а н о в и в:

ОСОБА_1, ОСОБА_2 звернулись в суд з позовом до ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_5.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї документами, приходжу до висновку, що позовну заяву необхідно залишити без руху з наступних підстав.

Згідно п.п. 5, 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві мають бути чітко викладені обставини, якими позивачі обґрунтовують свої вимоги, із зазначенням доказів, що підтверджують вказані обставини, переліком документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначенням доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначенням щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Відповідно до ч. 1 ст. 30 Цивільного процесуального кодексу України, позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред'являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов'язані між собою позовні вимоги пред'явлені одночасно щодо декількох об'єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об'єкта, вартість якого є найвищою.

Як роз`яснено в п. 41, 42 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 01.03.2013р. № 3 «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» перелік позовів, для яких визначено виключну підсудність (стаття 114 ЦПК) є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає.

Виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна (частина перша статті 114 ЦПК). Згідно з положеннями статті 181 ЦК до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об'єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Як вбачається із заявлених позивачами позовних вимог, останні просять суд визнати право власності в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_5 на спадкове майно, серед якого є наступні обєкти нерухомості:

1) житловий будинок, розташований за адресою: Чернігівська обл., Чернігівський район, с. Трисвятська Слобода, вул. Деснянська, буд. 23;

2) земельна ділянка, розташована за адресою: Чернігівська обл., Чернігівський район, с Трисвятська Слобода, вул. Деснянська, буд. 23;

3) нерухомість, розташована за адресою: м. Чернігів, вул. Ціолковського, буд. 18;

4) квартира, розташована за адресою: АДРЕСА_1;

5) 1/9 житлового будинку, розташованого за адресою: м. Чернігів, вул. Мстиславська, буд. 107;

Як роз'яснено в п. 43 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» від 01.03.2013 року № 3, якщо пред'явлено позов про право власності на кілька жилих приміщень (квартир), розташованих у різних районах міста чи в різних містах, або позов про поділ спадкового майна, яке складається з кількох квартир (об'єктів нерухомості) у різних місцевостях, тобто вимоги, для кожної з яких частиною першою статті 114 ЦПК встановлено виключну підсудність, то позов пред'являється до одного із судів за вибором позивача, але за місцезнаходженням основної частини нерухомого майна, яка за своєю вартістю перевищує ті, що знаходяться в інших районах чи місцевостях.

Таким чином, враховуючи предмет позову, а також те, що до спірних правовідносин має застосовуватися правила виключної підсудності, беручи до уваги те, що доказів про вартість нерухомого майна для визначення об'єкту, який за своєю вартістю перевищує ті, що знаходяться в інших районах чи місцевостях позивачами не додано, суд позбавлений можливості перевірити територіальну підсудність заявленого позову Новозаводському районному суду м. Чернігова.

Крім того, відповідно п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності визначається -дійсною вартістю нерухомого майна.

Відповідно до п. а п.12 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.1995 року №20 "Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності" визначено, що під дійсною вартістю майна розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Так, позивачі в позовній заяві не вказали ціну позову, яка відповідає фактичній (ринковій) вартості спірного майна на день звернення до суду, виходячи з дійсної вартості на час розгляду справи відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

З викладеного вбачається, що позивачам слід визначити ціну позову, обумовлену вартістю майна та надати підтвердження визначення дійсної вартості майна (висновок суб'єкта оціночної діяльності, який має право на проведення будівельно-технічної, товарознавчої (автотоварознавчої) експертизи та доплатити судовий збір відповідно до оцінки майна, не враховуючи суму вже сплаченого судового збору.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір за позови майнового характеру, який подано фізичною особою, справляється в розмірі 1 % від ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір», у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

Отже, за подання даної позовної заяви позивачі повинні доплатити судовий збір пропорційно долі поданих кожним з них вимог з урахуванням загальної суми позову, подавши оригінали окремих платіжних документів про сплату судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, позовна заява підлягає залишенню без руху, а позивачам слід надати строк для виправлення зазначених недоліків.

Керуючись ст. ст. 83, 175, 176, 177, 185 ЦПК України, -

Ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа ОСОБА_4 Державна нотаріальна контора, про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за заповітом - залишити без руху, надавши позивачам строк терміном 5 днів з дня отримання копії ухвали, для усунення недоліків.

У разі невиконання ухвали суду, позовна заява буде вважатись неподаною і повернута позивачам.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І. В. Цибенко