справа №176/724/18
провадження №2/176/578/18
РІШЕННЯ

Іменем України

03 серпня 2018 р. Жовтоводський міський суд Дніпропетровської області

у складі: головуючого - судді Гусейнова К.А.

при секретарі Лоцман М.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Жовті Води цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Жовтоводської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

В квітні 2018 року позивачі звернулись до Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області із позовом, в якому просять визначити їм додатковий строк тривалістю два місяці для подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5.

Свої вимоги обґрунтували тим, що ІНФОРМАЦІЯ_5 померла ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка проживала на момент смерті у м. Жовті Води Дніпропетровської області за адресою АДРЕСА_1, що підтверджується свідоцтвом про її смерть та довідкою з місця проживання. ОСОБА_3 залишила заповіт, яким на випадок своєї смерті заповідала належну їй квартиру АДРЕСА_1 позивачам - ОСОБА_1 та ОСОБА_4. Позивачі є онуками спадкодавця ОСОБА_3, та двоюрідними сестрою та братом між собою, що підтверджується доданими свідоцтвами про народження. Позивачі помилково вважали, що можуть звернутися до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини в будь який час, оскільки наявний заповіт, в якому вони вказані спадкоємцями. Крім того, позивач ОСОБА_2 постійно проживає та працює в м. Дніпро, що підтверджується доданою довідкою з місця проживання та підтвердженням про місце реєстрації, що заважало йому своєчасно звернутися до нотаріуса за місцем відкриття спадщини. З вказаних причин, позивачі не звернулись до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини у передбачений законом строк.

Позивач, ОСОБА_1, у судове засідання не з'явилась, про час і місце розгляду справи повідомлялась належним чином. Надала суду заяву, в якій у повному обсязі підтримуючи свої позовні вимоги, просить розглядати справу за її відсутності.

Позивач, ОСОБА_2, у судове засідання не з'явився, про час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином. При цьому, у матеріалах справи міститься заява останнього, де він у повному обсязі підтримуючи свої позовні вимоги, просить розглядати справу за його відсутності.

Відповідач представник Жовтоводського міськвиконкому, також до суду не з'явився, але надав заяву з проханням розглядати справу за його відсутності.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд повно, всебічно та об'єктивно дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази у їх сукупності, вважає що позов підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом встановлено, що згідно з заповітом від 11 січня 1999 року, зареєстрований в реєстрі за № 49, ОСОБА_3 належну їй квартиру АДРЕСА_1 заповіла ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в рівних частинах (а.с.16).

Факт належності спірної квартири АДРЕСА_1 померлій ОСОБА_3 підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 07 вересня 1993 року; паспортом на квартиру, набуту в приватну власність в державному або комунальному будинку; свідоцтвом про право на спадщину за законом (а.с. 19, 21, 22, 23)

Як вбачається з матеріалів справи позивачі, своєчасно не звернулись з заявою про прийняття спадщини після смерті бабусі оскільки вважали, що можуть звернутися до нотаріуса в будь який час, оскільки наявний заповіт, в якому вони вказані спадкоємцями.

З листа державного нотаріуса Жовтоводської державної нотаріальної контори від 08 травня 2018 року №440/01-16 вбачається, що після смерті ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_3 спадкова справа не заводилась, спадкоємці із заявами про прийняття спадщини не звертались (а.с.49).

Відповідно до листа приватного нотаріуса Жовтоводського міського нотаріального округу Дніпропетровської області від 15.11.2017 року №566/01-16 рекомендовано звернутись до для додаткового строку, достатнього для прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_3, померлої ІНФОРМАЦІЯ_5 (а.с.24).

Згідно з довідкою про склад сім'ї №2391 від 30.10.2017 року, виданої КП "Жилсервіс-2" та копії паспорта громадянина України, ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 проживає в АДРЕСА_2 з 22.10.2001 року (а.с. 8, 15).

Відповідно до копії свідоцтва про смерть ОСОБА_3, померла ІНФОРМАЦІЯ_5, у віці ІНФОРМАЦІЯ_6, про що складено відповідний актовий запис № 163 Жовтоводським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області (а.с.17).

Згідно з посвідченням серії НОМЕР_1, виданим 21.07.2015 року Головним управлінням МВС України в Дніпропетровській області ОСОБА_2 є учасником бойових дій (а.с.59).

Згідно ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ч.2 ст.1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Відповідно до ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до ст.1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

Згідно ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Враховуючи вищевикладене суд вважає, що строк на прийняття спадщини позивачами порушений з поважних причин, оскільки останні помилково вважали, що можуть звернутись до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини у будь-який час, також суд враховує постійне місце проживання ОСОБА_2 в іншій місцевості та участь його в АТО, що підтверджено матеріалами справи. У зв'язку з цим, суд вважає за можливе визначити позивачам ОСОБА_1 та ОСОБА_2 додатковий строк для прийняття спадщини 2 місяці.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.1216, 1217, 1220, 1261, 1262, 1272 ЦК України, ст.ст.13, 81 247, 263-265, 273, 354-355 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Жовтоводської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 та ОСОБА_2 додатковий строк тривалістю в два місяці для подання до нотаріуса за місцем відкриття спадщини заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_4, яка проживала у м. Жовті Води Дніпропетровської області за адресою АДРЕСА_1, та померла ІНФОРМАЦІЯ_5 у м. Жовті Води Дніпропетровської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Згідно п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України апеляційна скарга подається до або через суд першої інстанції, а матеріали справи надсилаються судом за правилами, що діяли до набрання чинності діючої редакції ЦПК України.

Суддя Жовтоводського

міського суду К.А. Гусейнов