Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(ЗАОЧНЕ)

07 грудня 2018 року місто Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого - судді Ларіонової Н.М. ,

при секратері судового засідання Мариненко Я.С.,

за участю: позивача ОСОБА_2,

представника позивача - адвоката ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про усунення перешкод у користуванні приватною власністю шляхом визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_4 звернулася до суду з позовом до відповідача ОСОБА_5 про усунення перешкод у користуванні приватною власністю шляхом визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

Зазначала, що відповідно до договору купівлі-продажу від 21.07.2017 р., укладеного між нею та ОСОБА_6, вона придбала квартиру за адресою АДРЕСА_1, у зв'язку з чим вона є власником зазначеної квартири. Відповідач є сином колишнього власника квартири - ОСОБА_6. Відповідач у зазначеній квартирі не проживає з 2017 року, не користується квартирою, у квартирі відсутні його особисті речі, витрати на утримання квартири не несе, що підтверджується актами ЖБК «Приборист» від 19.09.2017 року № 14 та від 04.09.2018 року № 4. Посилаючись на зазначені обставини, просила визнати ОСОБА_5 таким, що втратив право користування жилим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1.

Відповідно п.9 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України (2017 р.) застосуванню при розгляді даної справи підлягають норми чинного з 15.12.2017 р. ЦПК України (2017 р.).

Позивач та її представник в судовому засіданні позовні вимоги підтримали в повному обсязі, просив їх задовольнити з підстав, наведених в ньому. Надали пояснення, аналогічні викладеним в позові обставинам.

Відповідач, будучи повідомленим про день, час та місце розгляду справи належним чином, в судове засідання не з'явилася, через канцелярію суду подав заяву, в якій не заперечує проти задоволення позову та просить розглянути справи за його відсутності.

Суд, вислухавши встановивши обставини справи, перевіривши їх доказами, яким надана оцінка в їх сукупності, дійшов пояснення псторін, дослідивши письмові докази, оцінивши їх у сукупності, приходить до таких висновків.

Судом установлено, що відповідно до договору купівлі-продажу від 21.07.2017 року, укладеного між ОСОБА_4 та ОСОБА_6, позивачка є власником квартири АДРЕСА_1 (а.с.

За умовами договору купівлі-продажу квартири (п. п. 2.1.5. п. 2.1. ст. 2 Договору) продавець прийняв на себе обов'язок зняти з реєстрації місця проживання себе та третіх осіб за адресою розташування Квартири до 01 вересня 2017 року.

Проте, одина з зареєстрованих осіб - ОСОБА_5 з реєстрації не знявся та на час подачі позовної заяви зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1, що підтверджується Довідкою ЖБК «Приборист» про перелік зареєстрованих осіб. ОСОБА_5 був зареєстрований за згодою колишнього власника квартири, як член його сімї.

Частиною 1 ст. 317 ЦК України передбачено, що власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.

Відповідно до ч. 1 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Згідно зі ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Відповідно до ст. 405 ЦК України члени сім'ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником. Член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

Аналіз вищенаведених правових норм дає підстави для висновку про те, що право членів сім'ї власника будинку користуватись цим жилим приміщенням може виникнути та існувати лише за наявності права власності на будинок в особи, членами сім'ї якого вони є; із припиненням права власності особи втрачається й право користування жилим приміщенням у членів його сім'ї.

Така правова позиція викладена в Постановах Верховного суду України від 05 листопада 2014 року та від 16 листопада 2016 року.

Так, зокрема в постанові Верховного суду України від 16 листопада 2016 року, зазначено, що за порівняльним аналізом статей 383, 391, 405 ЦК України та статей 150, 156 у поєднанні зі статтею 64 ЖК України слід дійти до висновку, що положення статей 383, 391 ЦК України передбачають право вимоги власника про захист порушеного права власності на жиле приміщення, будинок, квартиру, тощо, від будь-яких осіб, у тому числі осіб, які не є і не були членами його сім»ї, а положення статей 405 ЦК України, статей 150, 156 ЖК України регулюють взаємовідносини власника жилого приміщення та членів його сім»ї, у тому числі у випадку втрати права власності власником, припинення з ним сімейних відносин або відсутності члена сім»ї власника без поважних причин понад один рік.

У порушення вимог договору купівлі-продажу від 21.07.2017р., укладеного між ОСОБА_7 та ОСОБА_6, відповідач добровільно не знявся з реєстрації за адресою: АДРЕСА_1

Відповідач у зазначеній квартирі не проживає з 2017 року, квартирою не цікавиться, у квартирі відсутні її особисті речі, витрати на утримання квартири не несе, про що свідчить акт від 01.03.18 р.

Суд, оцінюючи зібрані у справі докази в їх сукупності та ураховуючи те, що позивач є власником спірної квартири, відповідач вимог п. 10 договору купівлі-продажу не виконав, у квартирі не проживає з 2017року, дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову.

На підставі викладеного, ст.ст.317, 319, 391, 405 ЦК України, керуючись ст.ст. 4, 10, 12, 13, 76-80, 81, 89, 141, 258-259, 263, 264, 265, 268, 273, 354 ЦПК України, п.9, 15.5 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України (2017 р.), -

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_4 (зареєстроане місце проживання за адресою: АДРЕСА_1; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1) до ОСОБА_5 (зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1, реєстраційний номер облікової картки платника податків суду невідомий) про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - задовольнити в повному обсязі.

Визнати ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_4, таким, що втратив право користування квартирою № АДРЕСА_1 .

Заочне рішення може бути переглянуто Подільським районним судом м.Києва за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржено відповідачем в загальному порядку. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Рішення може бути оскаржено позивачем до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Подільський районний суд м.Києва протягом 30 днів з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому копія повного судового рішення не була вручена в день його складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 30 днів з дня вручення йому копії повного судового рішення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заяви про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справ.

Суддя Н. М. Ларіонова