Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

26 грудня 2018 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі:

головуючого судді Іванова А.П.,

за участі секретаря судового засідання Єфремової М.Й.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгород цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну розміру аліментів, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулась до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовом до ОСОБА_2, в якому просить змінити розмір аліментів, що стягуються у твердій грошовій сумі з відповідача на користь позивача на утримання неповнолітньої дочки ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, із розміру 1000 грн. щомісячно до її повноліття в твердій грошовій сумі на 3000 грн., а також стягнути з відповідача судові витрати за оплату адвокату за складання заяви та зібрання в підтвердження доводів позовної заяви документів в сумі 500 грн.

В обґрунтування своїх позовних вимог позивач посилається на те, що рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 21.03.2013 року шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 02 червня 2012 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Ужгород Ужгородського міськрайонного управління юстиції Закарпатської області розірвано.

Стягнуто із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання неповнолітньої дочки, ОСОБА_3, 15.11.2012 року, в твердій грошовій сумі у розмірі 1000 грн. щомісячно з моменту звернення до суду з цим позовом до досягнення нею повноліття. Однак, ця сума є недостатньою для матеріального забезпечення та утримання дитини шестирічного віку. На прохання позивача, щодо допомоги в забезпеченні дитини, відповідач посилається на те, що остання отримує аліменти.

Позивачка зазначає, що зверталася із скаргою до виконавчої служби, у звязку із нерегулярною сплатою відповідачем аліментів.

Окрім того, на даний час матеріальне становище позивачки вкрай важке, оскільки захворіла її мати, вона мусить оплачувати її лікування, а окрім заробітку інших доходів у позивачки немає.

Позивачка ОСОБА_1 у судове засідання не зявилась, в матеріалах справи наявна заява про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримує у повному обсязі.

Відповідач в судове засідання не зявився, про час та місце проведення судового засідання був повідомлений належним чином. Поважність причин неявки суду не повідомив. У встановлений судом строк відзив не подав.

На підставі ст. 280, ч. 2 ст. 247 ЦПК України, суд вважає можливим провести заочний розгляд справи без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази, які є у справі в їх сукупності, суд приходить до наступних висновків.

Декларацією прав дитини, прийнятою Генеральною Асамблеєю ООН 20 листопада 1959 року, у принципі 6 проголошено, що дитина для повного і гармонійного розвитку її особистості потребує любові і розуміння. Вона повинна, коли це можливо, рости під опікою і відповідальністю своїх батьків і в усякому випадку в атмосфері любові і моральної та матеріальної забезпеченості.

Одним із основних прав дитини є право на утримання, яке кореспондується з конституційним обов'язком батьків утримувати дітей до їх повноліття та знайшло своє закріплення у Сімейному кодексі України.

Стягнення аліментів на утримання дитини є одним із способів захисту інтересів дитини, забезпечення одержання нею коштів, необхідних для її життєдіяльності.

Відповідно до ч. 1 ст.121Сімейного кодексу України (далі СК України), права та обов'язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125цього Кодексу.

З копії свідоцтва про народження Серії І-ФМ №240495, виданого відділом реєстрації актів цивільного стану по місту Ужгород Ужгородського міськрайонного управління юстиції Закарпатської області, випливає що ОСОБА_3 народилася 15 листопада 2012 року, про що 21 листопада 2012 складено відповідний актовий запис №1413.Батьком значиться ОСОБА_2, матірю ОСОБА_1.(а.с.6)

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, позивач ОСОБА_1 та відповідач ОСОБА_2 перебували у зареєстрованому шлюбі з 02.06.2012 року, який рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 21.03.2016 року (справа № 308/910/16-ц) між ними було розірвано. Вказаним рішенням вирішено залишити дочку проживати з матірю.(а.с.4-5)

Судом також встановлено, що за рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 21.03.2016 року (справа № 308/910/16-ц) з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 стягнуто аліменти на утримання неповнолітньої дочки ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, в твердій грошовій сумі у розмірі 1000 грн. щомісячно з моменту звернення до суду з позовом до досягнення нею повноліття.(а.с.4-5)

Згідно відповіді Ужгородського міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Закарпатській області від 14.05.2018 року №28589, станом на 01.03.2018 р. за божником наявна заборгованість зі сплати аліментів, сукупний розмір якої перевищує суму платежів за три місяці. 10.05.2018 року державним виконавцем Ужгородського МВ ДВС ГТУЮ в Закарпатській області винесено постанову про арешт коштів боржника №53251353 та направлено до ПАТ КБ «Приват Банк» до відома та виконання, а також 11.05.2018 року винесено постанову про звернення стягнення на заробітну плату боржника від «53251353 та направлено до «Арбітер» для виконання. А також зазначили, що в подальшому державним виконавцем буде вжито необхідних заходів щодо своєчасного, повного та неупередженого виконання рішення. (а.с.7)

Згідно квитанцій (а.с.11-12) позивачка понесла витрати на оплату харчування ОСОБА_3 щомісяця в сумі 430 гривень.

Згідно довідки Дошкільного навчального закладу №42 «Джерельце» №36 від 27 серпня 2018 року, ОСОБА_3, 15.11.2012р.н., дійсно відвідує дошкільний навчальний заклад №42 «Джерельце», а також відвідує гуртки з англійської мови та хореографії при садку.( а.с.13)

Згідно довідки (а.с.14) ОСОБА_3 15.11.2012р.н. відвідує заняття в хореографічному колективі «Гармонія», батьківські внески становлять 350 грн. на місяць, які систематично сплачує ОСОБА_1 та забезпечує дитину танцювальною. Формо.

Згідно квитанції серії ААМА №204115 від 07.09.2018 р. позивачка понесла витрати на сплату правничої допомоги у розмірі 500 грн.(а.с.21)

Виходячи з положень ст. 192 СК України, розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров'я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Таким чином, положення ст. 192 СК України регулює зміну розміру аліментів, тобто їх зменшення або збільшення.

При цьому, ч. 3 ст. 181 СК України встановлено способи виконання батьками обов'язку утримувати дитину: у частці від доходу платника аліментів або у твердій грошовій сумі.

Згідно з ч. 1 ст. 8 Закону України «Про охорону дитинства» кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку. Відповідно до Конвенції ООН про права дітей від 20 листопада 1989 року (ратифікована Україною Постановою Верховної Ради України від 27 лютого 1991 р. № 789-XІІ) дитина, з огляду на її фізичну й розумову незрілість вимагає спеціального захисту й турботи, включаючи належний правовий захист, як до так і після народження.

Мати, батько мають рівні права та обовязки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою (ч. 1 ст. 141 СК України).

Згідно з ч. 1 ст. 182 СК України, при визначенні розміру аліментів суд враховує: 1) стан здоров'я та матеріальне становище дитини; 2) стан здоров'я та матеріальне становище платника аліментів; 3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; 3-1) наявність на праві власності, володіння та/або користування у платника аліментів майна та майнових прав, у тому числі рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, виключних прав на результати інтелектуальної діяльності, корпоративних прав; 3-2) доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; 4) інші обставини, що мають істотне значення.

Згідно з ч. 2 ст. 182 СК України, розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Згідно з ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет на 2018 рік», прожитковий мінімум у 2018 році для дітей віком до 6 років: з 1 січня 2018 року - 1492 гривні, з 1 липня - 1559 гривень, з 1 грудня - 1626 гривень; для дітей віком від 6 до 18 років: з 1 січня 2018 року - 1860 гривень, з 1 липня - 1944 гривні, з 1 грудня - 2027 гривень.

Згідно з ч. 3 ст. 70 Закону України «Про виконавче провадження», загальний розмір усіх відрахувань під час кожної виплати заробітної плати та інших доходів боржника не може перевищувати 50 відсотків заробітної плати, що має бути виплачена працівнику, у тому числі у разі відрахування за кількома виконавчими документами. Це обмеження не поширюється на відрахування із заробітної плати у разі відбування боржником покарання у виді виправних робіт і стягнення аліментів на неповнолітніх дітей. У таких випадках розмір відрахувань із заробітної плати не може перевищувати 70 відсотків.

При визначенні розміру аліментів суд враховує вік дитини, розмір прожиткового мінімуму встановлений Законом України «Про державний бюджет на 2018 рік», те, що неповнолітня дитина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, знаходиться на утриманні позивача, відповідач є батьком дитини, та беручи до уваги щоденну потребу у забезпеченні дитини необхідним харчуванням і предметами вжитку, суд приходить до висновку про задоволення позову та стягнення з відповідача аліментів на утримання неповнолітньої дочки ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, у твердій грошові сумі в розмірі 3000,00грн., але не менше ніж 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з дня набрання рішенням законної сили і до досягнення дитиною повноліття.

Згідно з п. 23 Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року №3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», у новому розмірі аліменти сплачуються з дня набрання рішенням законної сили.

А також, суд приходить до висновку, що з відповідача на корпить позивача слід стягнути судові витрати, щодо оплати правничої допомоги за зібрання документів та складання позовної заяви в розмірі 500,00 грн.

Крім того, відповідно до ст. 141 ЦПК України, з відповідача належить стягнути судовий збір.

На підставі ст.ст. 141, 150, 155, 180, 181-183,192 СК України, керуючись ст. ст. 13, 76, 89, 141, 265, 280-282, 289,430 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну розміру аліментів задовольнити.

Збільшити розмір аліментів, встановлений рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 21.03.2016 року (справа № 308/910/16-ц) та стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4 на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_5, аліменти на утримання неповнолітньої доньки ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, у твердій грошові сумі в розмірі 3000,00 (три тисячі) гривень, але не менше ніж 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з дня набрання рішенням законної сили і до досягнення дитиною повноліття.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4, на користь держави судовий збір в розмірі 704,80 грн.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4 на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_5 судові витрати, щодо оплати правничої допомоги за зібрання документів та складання позовної заяви в розмірі 500,00 грн.

Допустити негайне виконання рішення суду в межах платежу за один місяць.

Заочне рішення може бути переглянуте Ужгородським міськрайонним судом Закарпатської області, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених Цивільним процесуальним кодексом України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_4