У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27.12.2018 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в особі:

головуючого - судді - Бедьо В.І.

за участю секретаря судового засідання Пазяк С.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді заяву адвоката ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 25.09.2018 року у цивільній справі № 308/11911/17 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про усунення перешкод в користуванні власністю, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_1 звернулася до суду в інтересах ОСОБА_2 із заявою про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 25.09.2018 року.

Заяву мотивує тим, що про розгляд справи справи йому відомо не було, що відповідно позбавило його можливості навести доказви в обґрунтування своєї позиції. Крім того вказує на те, що рішення незаконне, необґрунтоване з тих підстав, що в матеріалах справи відсутні докази того, що відповідач не приймає жодної участі в утриманні будинку та негативно впливає на малолітніх дітей. Також заявник пояснює, що піклування про трьох неповнолітніх дітей потребує від відповідача значного часу, в тому числі і за місцем їх проживання, адже жодних рішень щодо обмежень у побаченнях з дітьми немає.

В судове засідання сторони не зявилися, хоч були належним чином повідомлені про дату та час розгляду заяви.

Вивчивши зміст заяви, дослідивши матеріали цивільної справи, суд приходить до наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, 25.09.2018 року Ужгородським міськрайонним судом ухвалено заочне рішення у справі № 308/11911/17 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про усунення перешкод в користуванні власністю.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з»явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Згідно ч.1 ст. 232 ЦПК України, яка діяла на час прийняття рішення, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_2 неодноразово викликався в судове засідання, і судом за адресою відповідача, зазначеною позивачем, а також за зареєстрованим місцем проживання відповідача направлялися судові повістки.

За таких обставин неявка відповідача в судове засідання, та не подання відзиву на позовну заяву не може вважатися такою, що сталася з поважних причин.

Також суд розглядаючи другу умову для скасування заочного рішення виходить з того, що відповідно дост.288 ЦПК України відповідач у своїй заяві про перегляд заочного судового рішення повинен зазначити такі обставини, та такі докази на їх підтвердження, що якби вони були відомі суду при ухваленні заочного рішення, суд прийшов би до іншого висновку ухвалив би принципово інше рішення.

На необхідність з»ясування наявності доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи та можуть вплинути на ухвалене заочне рішення неодноразово звертав увагу Верховний Суд України при підготовці Узагальнень судової практики щодо ухвалення та перегляду судоми заочних рішень, зазначаючи, що звязку з практикою скасування заочного рішення без зясування, чи є у відповідачів докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, в результаті нове ухвалене рішення після скасування заочного рішення є аналогічним.

А тому, Верховний Суд наголошує, що правильною є практика тих судів, які скасовують заочне рішення лише за наявності двох підстав, визначених у ст. 232 ЦПК, зокрема, якщо буде встановлено, що відповідач, який був належним чином повідомлений про час та місце судового розгляду, не зявився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Однак, у заяві про перегляд заочного рішення заявником не наведено та не надано суду будь-яких доказів, які б мали істотне значення для вирішення справи, та могли б призвести до ухвалення протилежного за змістом рішення, про перегляд якого просить заявник. Не повідомлено про наявність обставин, які мали б істотне значення для вирішення справи, та не надано доказів на їх підтвердження і в судовому засіданні.

А тому з огляду на вищенаведене, суд вважає, що підстав для скасування заочного рішення та призначення справи до розгляду в загальному порядку не має.

При цьому суд роз»яснює заявнику, що відповідно до ч.4 ст.287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись ст. ст. 287, 288, 353 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву адвоката ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 25.09.2018 року у цивільній справі № 308/11911/17 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про усунення перешкод в користуванні власністю залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя Ужгородського В.І. Бедьо

міськрайонного суду