Справа № 135/1785/18
Провадження № 2/135/93/19
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

28.12.2018 м. Ладижин

Суддя Ладижинського міського суду Вінницької області Волошина Т.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ладижин Вінницької області позовну заяву ОСОБА_1 в інтересах, якого діє адвокат Руснак Юрій Іванович до сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Колосок» про стягнення заборгованості за договором поворотної безвідсоткової фінансової допомоги, три відсотки річних та індекс інфляції,

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2018 року позивач ОСОБА_1 в інтересах, якого діє адвокат Руснак Ю.І. звернувся до Ладижинського міського суду Вінницької області із позовною заявою до сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Колосок», в якій просить стягнути з відповідача заборгованість за договором поворотної безвідсоткової фінансової допомоги в сумі 500 000,00 (п'ятсот тисяч гривень), три відсотки річних в сумі 14219,00 (чотирнадцять тисяч двісті дев'ятнадцять гривень) та індекс інфляції в сумі 37543,35 (тридцять сім тисяч п'ятсот сорок три гривні 35 коп.).

Перевіривши відповідність позовної заяви вимогам, викладеним в статтях 175 і 177 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України), вважаю, що позовну заяву слід залишити без руху, виходячи з таких підстав.

Відповідно до ч. 1 та 5 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб; позивач зобов'язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ч. 2 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Згідно з ч. 4 ст. 95 ЦПК України копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку встановленому чинним законодавством.

Порядок засвідчення копій документів визначений п.п.5.26, 5.27 Національного стандарту України Державної уніфікованої системи документації, Уніфікованої системи організаційно розпорядчої документації Вимоги до оформлювання документів (ДСТУ 4163-2003, затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 року №55. За вказаним нормативно-правовим актом, відмітка про засвідчення копії документа складається: зі слів "Згідно з оригіналом"; назви посади; особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища; дати засвідчення копії, яка проставляється нижче підпису.

Однак, всупереч вимогам ст. 95 ЦПК України ряд копій документів, додані до позову, не засвідчені належним чином, визначеним законом (відсутні назва посади, ініціали, прізвище особи яка засвідчила документ, дата засвідчення копії документа). Зокрема, копії видаткових касових ордерів.

Аналогічна правова позиція висвітлена в рішенні ВС/КГС у справі №904/8549/17 від 11 липня 2018 року, а саме що незасвідчені або неправильно засвідчені копії документів можуть бути належними, проте недопустимими доказами у справі і є підставою для скасування судового рішення.

Окрім того, не засвідчені належним чином і копія позовної заяви та додані до неї копії документів, для відповідача по справі.

Відтак, позивачу додані до позову письмові докази слід засвідчити належним чином.

Окрім наведених вище недоліків, позивачем не виконано вимоги п. 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК, відповідно до якого позовна заява повинна містити попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв'язку із розглядом справи.

В порушення вимог п. 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява не містить відомостей про попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв'язку із розглядом справи.

Поряд з цим, згідно із вимогами ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За змістом частин 1 та 2 статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи; розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України "Про судовий збір".

Згідно із ч.1 та підпунктом 2 пункту 1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду,- у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою справляється судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, як вбачається із позовної заяви ціна позову за подання позовної заяви майнового характеру становить 551762 грн 35 коп., тому позивач мав сплатити судовий збір у сумі 5517 грн 62 коп., проте, всупереч ч. 4 ст. 177 ЦПК України до її позовної заяви не додано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документів, що підтверджують підстави звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору відповідно до закону.

Одночасно із позовною заявою представник позивача просить відстрочити ОСОБА_1 сплату судового збору до ухвалення судового рішення, посилаючись на те, що у позивача наразі досить скрутне матеріальне становище у зв'язку з тим, що сума заборгованості за договором безвідсоткової поворотної фінансової допомоги у сумі 500 000 (п'ятсот тисяч) грн 00 коп. не повернута.

Відповідно до ч.1 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно до роз'яснень, наданих у постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Особа, яка заявляє клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати повинна навести доводи та подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Таким чином, суд відстрочує та розстрочує судові витрати, зменшує їх або звільняє від їх оплати при наявності беззаперечних доказів, які підтверджували б матеріальний стан платника.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Отже, законодавством визначено виключні підстави для звільнення, відстрочення сплати судового збору.

Проте, позивачем заявлена подана до суду позовна заява майнового характеру та не надано до суду жодних доказів, які б свідчили про неможливість оплати судового збору у визначеному законом розмірі на даний час.

Вказані вище положення закону передбачають, що звільнення, відстрочення сплати судового збору є правом суду, а не його обов'язком.

Враховуючи зазначене, відсутні підстави для задоволення клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Вище викладене дає підстави для висновку, що позовна заява не відповідає вимогам закону, а тому підлягає залишенню без руху з наданням строків на їх усунення. Недоліки підлягають усуненню шляхом подання нової редакції позову з його копією та копіями документів, засвідченими у встановленому порядку.

Керуючись ст.ст.175, 177, 185 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання представника позивача адвоката Руснака Юрія Івановича про відстрочення сплати судового збору у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 в інтересах, якого діє адвокат Руснак Юрій Іванович до сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Колосок» про стягнення заборгованості за договором поворотної безвідсоткової фінансової допомоги, три відсотки річних та індекс інфляції відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 в інтересах, якого діє адвокат Руснак Юрій Іванович до сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Колосок» про стягнення заборгованості за договором поворотної безвідсоткової фінансової допомоги, три відсотки річних та індекс інфляції - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачу зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя