Провадження № 2/537/640/2018
Справа № 537/1744/18
РІШЕННЯ

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08.08.2018 року Крюківський районний суд міста Кременчука Полтавської області в складі: головуючої судді Зоріної Д.О., при секретарі Мєняйлові О.О., розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в місті Кременчуці за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1, звернувся до суду із позовною заявою, де просить суд ухвалити рішення, яким розірвати шлюб, укладений 01 листопада 2013 року між ним та відповідачем, ОСОБА_2, у Крюківському відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Кременчуцького міського управління юстиції у Полтавській області за актовим записом №568.

Свої вимоги мотивував тим, що 11 листопада 2013 року між ним та ОСОБА_2 було зареєстровано шлюб у Крюківському відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Кременчуцького міського управління юстиції у Полтавській області за актовим записом №568. Від даного шлюбу сторони мають неповнолітню дитину сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Позивач зазначає, що між сторонами постійно виникають суперечки, відповідач не піклується про створення нормальних сімейних стосунків та взаємоповагу один до одного. Подружжя має різні характери та різні погляди на сімейне життя, внаслідок чого були втрачені почуття взаємної любові та поваги один до одного. Фактично шлюбні відносини між сторонами припинено з травня 2017 року, спільне господарство не ведеться, сторони проживають окремо. Дитина, ОСОБА_3, проживає разом з відповідачкою. Позивач зазначає, що сімя розпалась остаточно і поновленню не підлягає, та вважає за недоцільне збереження сімї, оскільки подальше сумісне життя і збереження сімї неможливе. За викладених обставин позивач і звернувся до суду із позовом про розірвання шлюбу.

Позивач, ОСОБА_1, в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив їх задовольнити.

Відповідач, ОСОБА_2, в судовому засіданні позовні вимоги визнала, просила їх задовольнити, а також просила після розірвання шлюбу залишити їй дошлюбне прізвище.

Суд, вислухавши думку учасників справи, вивчивши та проаналізувавши представлені докази по справі, вважає, що позовні вимоги законні та обґрунтовані і підлягають задоволенню з наступних підстав.

Шлюб між сторонами у справі, ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, та ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище Гарник) ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстрований 01 листопада 2013 року у Крюківському відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Кременчуцького міського управління юстиції у Полтавській області за актовим записом №568, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії І-КЕ №114138.

Від шлюбу сторони мають малолітню дитину сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, що вбачається зі свідоцтва про народження серії І-КЕ №189930, виданого у Крюківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Кременчуцького міського управління юстиції у Полтавській області.

В судовому засіданні встановлено, що подружжя шлюбних відносин не підтримує з травня 2017 року, спільного господарства не веде, проживає окремо.

Збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, вони не мають наміру поновлювати сімейні стосунки.

Відповідно до статті 24 Сімейного кодексу України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Згідно зі статтею 56 Сімейного кодексу України, кожен з подружжя має право на припинення шлюбних відносин.

Відповідно до частини 2 статті 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Згідно із положеннями пункту 10 постанови Пленуму Верховного Суду України №11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», проголошена Конституцією України охорона сім'ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

За викладених обставин, приймаючи до уваги ту обставину, що сторони не підтримують шлюбно-сімейних стосунків значний час, проживають окремо, спільного господарства не ведуть, наміру поновлювати сімейні стосунки не мають; оскільки збереження шлюбу суперечить їх інтересам; приймаючи до уваги думку відповідача, яка не заперечує проти розірвання шлюбу, суд приходить до висновку про законність та обґрунтованість позовних вимог в цій частині, і вважає їх такими, що підлягають задоволенню.

Частиною 1 статті 160 Сімейного кодексу України визначено, що місце проживання дитини, яка не досягла десяти років, визначається за згодою батьків.

Так, в судовому засіданні сторони спільно досягли згоди щодо визначення місця проживання малолітньої дитини, ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, з матірю ОСОБА_2

Відповідно до статті 113 Сімейного кодексу України особа, яка змінила прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_2 бажає залишити дошлюбне прізвище «Гарник».

Статтею 141 Цивільно-процесуального кодексу України передбачено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог

Частиною 1 статті 142 Цивільно-процесуального кодексу України та частиною 3 статті 7 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року № 3674-VI (зі змінами) передбачено, що у разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

За викладених обставин, оскільки відповідач визнала позов до початку розгляду справи по суті, суд вважає за необхідне повернути позивачу, ОСОБА_1, з державного бюджету 50 відсотків судового, сплаченого ним при подачі позову до суду, а також стягнути на його користь з відповідача 50 відсотків сплаченого ним судового збору.

Керуючись статтями 5, 10, 13, 19, 76, 77, 81, 141, 142, 265 Цивільно-процесуального кодексу України, частиною 3 статті 105, статтями 110, 112, 160 Сімейного кодексу України, Законом України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року № 3674-VI (зі змінами)суд,-

УХВАЛИВ :

Позовні вимоги ОСОБА_1, (ІНФОРМАЦІЯ_2, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1, місце проживання: 39600, АДРЕСА_1) до ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_3, місце реєстрації: 39600, АДРЕСА_2) про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 01 листопада 2013 року у Крюківському відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Кременчуцького міського управління юстиції у Полтавській області за актовим записом №568, між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, та ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище Гарник) ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_3, - розірвати.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_2 залишити прізвище «Гарник».

Місце проживання малолітньої дитини ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, визначити з матірю ОСОБА_2.

Зобовязати Управління Державної казначейської служби України у місті Кременчуці Полтавської області повернути ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, із державного бюджету 50 відсотків судового збору, що складає 352 грн. 40 коп., сплаченого ним при подачі позову до суду 20 квітня 2018 року згідно квитанції №0.0..1, на розрахунковий рахунок №0010, одержувач ГУДКСУ у Полтавській області, код отримувача 37965850, банк отримувача 831019, призначення платежу судовий збір.

Зобовязати Управління Державної казначейської служби України у місті Кременчуці Полтавської області виконати ухвалу суду про повернення витрат зі сплати судового збору.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 50 відсотків суми судового збору, сплаченого позивачем при подачі позову до суду, що складає 352 грн. 40 коп.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя: Д.О. Зоріна