РОЗІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________________________________________________________
Справа № 327/299/18
Провадження № 2/327/122/2018
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14.08.2018 року смт.Розівка

Розівський районний суд Запорізької області у складі:

головуючого судді - Антіпової Т.А.,

за участю секретаря судового засідання - Вьюкіної Г.В.,

за відсутності осіб, які повинні брати участь у справі,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі Розівського районного суду Запорізької області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

18 червня 2018 року ОСОБА_1 звернулася до Розівського районного суду Запорізької області з позовом до ОСОБА_2 з вимогою про розірвання шлюбу між сторонами, зареєстрованого 23 квітня 2010 року виконавчим комітетом Вишнюватської сільської ради Розівського району Запорізької області, актовий запис № 01.

В обґрунтування позовних вимог зазначала, що сторони від шлюбу мають спільних неповнолітніх дітей: доньку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, та сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2. З 20 травня 2016 року шлюбні відносини між сторонами припинились та з цього часу сторони проживають окремо. Позивач вважає одруження з відповідачем невдалим через те, що сторони мають різні погляди на спільне життя та побут. За таких обставин, позивач вважає, що подальше спільне життя і збереження шлюбу суперечить їх інтересам.

Відповідно до ухвали Розівського районного суду Запорізької області від 20 липня 2018 року відкрито провадження у даній справі та призначено її до підготовчого судового засідання за правилами загального позовного провадження (а.с. 16).

В підготовче судове засідання 14 серпня 2018 року позивач не з'явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином (а.с. 19), до суду надала заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримала у повному обсязі, обставини, викладені в позовній заяві, підтвердила та просила задовольнити у повному обсязі, проти надання строку для примирення категорично заперечує (а.с. 21).

Відповідач в підготовче судове засідання 14 серпня 2018 року також не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином (а.с. 20), надав до суду заяву, в якій просить розглядати справу у його відсутність, проти розірвання шлюбу не заперечує, позовні вимоги визнає в повному обсязі, обставини, викладені в позовній заяві, підтверджує та не оспорює. Проти надання строку на примирення заперечує (а.с. 22).

Виходячи з вищевикладеного, а також положень ч. 3 ст. 211, ст. 223 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), суд вважає, що рішення у справі можливо постановити при проведенні підготовчого судового засідання за відсутності осіб, які повинні брати участь у справі.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось через неявку у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі.

Згідно з ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності до того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Суд, з'ясувавши позицію сторін, викладену в письмових заявах, дослідивши наявні в матеріалах справи докази та надавши їм належну оцінку, вважає, що позов підлягає задоволенню.

Судом встановлені наступні обставини у справі та відповідні їм правовідносини.

Як вбачається із свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_3, шлюб між сторонами зареєстровано 23 квітня 2010 року виконавчим комітетом Вишнюватської сільської ради Розівського району Запорізької області, актовий запис № 01 (а.с. 3).

Від шлюбу сторони мають спільних неповнолітніх дітей: сина - ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_3 та доньку - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_4, що підтверджується копіями свідоцтв про народження серії НОМЕР_4 та НОМЕР_5 відповідно (а.с. 4,5).

З матеріалів справи та письмових пояснень сторін вбачається, що причиною розірвання шлюбу стало те, що сторони мають різні погляди на спільне життя та побут. За таких обставин, позивач вважає, що подальше спільне життя і збереження шлюбу суперечить їх інтересам. Сторони зазначені обставини у справі не заперечували, фактично їх визнали, тому відповідно до вимог ч. 1 ст. 82 ЦПК України такі обставини не підлягають доказуванню.

Згідно положень ст. 111 Сімейного кодексу України (далі СК України) суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Сторони не виявили бажання зберегти подружні відносини, у поданих до суду письмових заявах заперечували проти надання подружжю строку для примирення (а.с.13,24).

Спору про поділ спільного майна подружжя між сторонами на час розгляду даної справи немає.

За такої сукупності обставин суд дійшов висновку, що причини, які спонукали позивача ОСОБА_1 на розірвання шлюбу, є обґрунтованими, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу між ними є неможливим та таким, що суперечить інтересам кожного з них.

Відповідно до ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Згідно зі ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і зберігання шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про те, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, а тому позовні вимоги про розірвання шлюбу підлягають задоволенню.

Позивач, як особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, у поданій суду позовній заяві просила суд залишити їй після розірвання шлюбу дівоче прізвище «ОСОБА_1».

Виходячи з наведеного, суд вважає за необхідне після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити дівоче прізвище «ОСОБА_1».

Згідно з ч. 2 ст. 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Відповідно до ч. 3 ст. 115 СК України документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до ст. 141 ЦПК України.

За результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем (ч. 3 ст. 200 ЦПК України).

Керуючись ст.ст. 24, 110-115 СК України, ст.ст. 12, 13, 77-82, 141, 200, 259, 263-265, 268, 273 ЦПК України, суд.

В И Р І Ш И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_5, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, (зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2), та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_8, паспорт серії НОМЕР_6, виданий Розівським РС УДМС України в Запорізькій області 05 червня 2015 року, ідентифікаційний номер НОМЕР_2, (який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_4), зареєстрований 23 квітня 2010 року виконавчим комітетом Вишнюватської сільської ради Розівського району Запорізької області, актовий запис № 01 - розірвати.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити дівоче прізвище «ОСОБА_1».

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_8, паспорт серії НОМЕР_6, виданий Розівським РС УДМС України в Запорізькій області 05 червня 2015 року, ідентифікаційний номер НОМЕР_2, (який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_4), судовий збір у розмірі 704 (сімсот чотири) грн. 80 коп.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Запорізької області через суд першої інстанції Розівський районний суд Запорізької області шляхом подання в 30-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду відповідно до частин 1 та 2 ст. 273 ЦПК України набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Т.А. Антіпова