Провадження №2/760/6680/18-ц
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
12 грудня 2018 року Солом'янський районний суд м. Києва
в складі: головуючого судді - Букіної О.М.
при секретарі - Кривулько С.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа-Головне управління юстиції у м.Києві про визнання права власності в порядку спадкування, -
03.09.2018 позивач звернулась до суду з позовом та уточнивши позовні вимоги просила визнати за нею право власності на ? частину квартири АДРЕСА_1, обґрунтовуючи свої вимоги наступним.
ІНФОРМАЦІЯ_2 помер її батько- ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1
Після його смерті відкрилася спадщина на ? частину квартири АДРЕСА_1.
Позивач у визначений шестимісячний строк звернулась до Першої Київської нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, однак 23.08.2018 нотаріус відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_3, оскільки відсутній оригінал правовстановлюючого документу на спадкове майно.
Позивач посилається, що квартира АДРЕСА_1 належала на праві власності ОСОБА_4 та ОСОБА_3 в рівних долях на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого Відділом приватизації державного житла Солом'янської районної в м.Києві державної адміністрації 29.10.2008.
Разом з тим, позивач посилається, що оригінал свідоцтва про право власності на вказану вище квартиру у неї відсутній.
Посилається, що 20.07.2018 уповноважений представник позивача звернувся до Солом'янської районної в м.Києві державної адміністрації з заявою про видачу дубліката правовстановлюючого документу на вказану вище квартиру, проте йому було відмовлено у зв'язку зі смерті ОСОБА_5 та ОСОБА_4
Посилаючись на вказані обставини та відмову нотаріуса у видачі свідоцтва про право власності в порядку спадкування за законом, позивач вимушена звернутися до суду з даним позовом.
03.09.2018 згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, вищезазначену справу було передано до провадження головуючому судді Букіній О.М.
Ухвалою суду від 05.09.2018 позивачу було надано строк для усунення недоліків поданого позову.
16.10.2018 на адресу суду надійшли матеріали позовної заяви на виконання ухвали суду від 05.09.2018.
18.10.2018 у справі відкрито провадження та призначено справу до розгляду в підготовчому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження.
18.10.2018 судом було витребувано від Першої Київської нотаріальної контори матеріали спадкової справи щодо померлого ОСОБА_3
01.11.2018 на адресу суду надійшли матеріали спадкової справи №1165/2017 щодо померлого ОСОБА_3
Ухвалою суду від 22.11.2018 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 12.12.2018 о 17.00 год.
Позивач в судове засідання не з'явився, проте представниками позивача до суду подано заяву про розгляд справи у їх відсутності, позов підтримують у повному обсязі та просять його задовольнити. Проти заочного розгляду справи не заперечують.
Відповідач у судове засідання не з'явилася, про час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином у порядку, визначеному ч. 1 ст. 130 ЦПК України.
Про причину неявки суд до відома не поставив. Відзиву на позов не подав.
Відповідно до ч. 3, 5, 8 ст. 128 ЦПК України судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик.
Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п'ять днів до судового засідання.
У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.
Днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.
Враховуючи вимоги даної норми закону суд вважає повідомлення відповідачів про час розгляду справи належним.
Згідно ч.1 ст.280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов:
1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання;
2) відповідач не з'явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин;
3) відповідач не подав відзив;
4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Виходячи з цього, враховуючи думку представників позивача, суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи.
Представник третьої особи в судове засідання не з'явився , про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Про причини неявки суд до відома не поставив.
Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши та оцінивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.
Судом встановлено, що батьками ОСОБА_6 є ОСОБА_3 та ОСОБА_7, що підтверджується копією свідоцтва про народження ( а.с. 12).
Відповідно до свідоцтва про одруження НОМЕР_1 від 10.08.2010, ОСОБА_6 уклала шлюб з ОСОБА_8 та взала собі призвіще свого чоловіка « ОСОБА_6» (а.с. 13).
ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько позивача - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3 р.н.( а.с.10).
Після його смерті відкрилася спадщина на ? частину квартири АДРЕСА_1.
Як встановлено в ході розгляду справи та підтверджується довідкою Київським міським бюро технічної інвентаризації НОМЕР_2 від 17.07.2018, квартира АДРЕСА_1 належала на праві власності ОСОБА_4 та ОСОБА_3 в рівних долях на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого Відділом приватизації державного житла Солом'янської районної в м.Києві державної адміністрації 29.10.2008 (а.с. 30).
Як встановлено з матеріалів справи, позивач у визначений шестимісячний строк звернулась до Першої Київської нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, однак 23.08.2018 нотаріус відмовив позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_3, оскільки відсутній правовстановлюючий документ на спадкове майно.
У відповідності до п.23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року N 7 «Про судову практику у справах про спадкування», свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають.
У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.
Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Згідно ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Відповідно до ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.
Стаття 1222 ЦК України передбачає, що спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.
Позивач відноситься до осіб, які мають право на спадкування за законом першої черги після смерті ОСОБА_3
Інших спадкоємців, визначених законом та які у шестимісячний строк звернулися з заявою про прийняття спадщини відсутні, що підтверджується матеріалами спадкової справи № 1165/2017 щодо майна померлого ОСОБА_3 (а.с. 85-139).
З огляду на викладене вище, приймаючи до уваги відсутність у позивача оригіналу правовстановлюючого документу на спадкове майно, суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог позивача, а тому вважає за можливе визнати за нею право власності на 1/2 частину квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 в порядку спадкування за заком після смерті ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2.
З огляду на викладене, позов ОСОБА_1 підлягає задоволенню.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 328, 1216-1218, 1222, 1258,1261 ЦК України, п. 23 Постанови Пленуму Верховного суду України 30.05.2008 N 7 «Про судову практику у справах про спадкування», ст.ст. 12-13, 76-81, 141, 258-259, 263-265, 268, 280-287 ЦПК України, суд -
Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування за законом, задовольнити.
Визнати за ОСОБА_1 право власності на ? частину квартири АДРЕСА_3, в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 року.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 30 днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя: Букіна О.М