Справа № 197/672/17
Номер провадження № 2/197/216/18
У х в а л а

"08" серпня 2018 р. суддя Широківського районного суду Дніпропетровської області Леонідова О.В., розглянувши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна, що перебуває у спільній частковій власності,

ВСТАНОВИЛА:

Пред`явлена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст. 175-176 ЦПК України, а саме: позивачем не зазначено ціну позову.

Відповідно до вимог ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна. При цьому вартість майна - це грошова сума, за яку це майно може бути придбане у даній місцевості. Тягар доказування вартості майна несе позивач. Дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Разом з тим, слід зазначити, що відповідно до ч. 1 ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність» N2658-III звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб'єкта оціночної діяльності.

Так, позивач в позовній заяві, з огляду на вимоги, не зазначив ціни позову та вартість оспорюваного нерухомого майна, виходячи з дійсної вартості на час розгляду справи відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Також до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (за поданням до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за поданням до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

У відповідності до вимог ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру (позивачем заявлені вимоги про: визнання права власності, припинення права власності, визнання права на користування частиною земельної ділянки, виділення у власність будівлі).

Платіжні реквізити Широківського районного суду Дніпропетровської області:

Отримувач коштів Широкiвське УК/Широкiвс.р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 36729624

Банк отримувача Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача 4367

Код класифікації доходів бюджету 22030101

З викладеного слідує, що позивачу слід визначити ціну позову, обумовлену вартістю спірного майна, надати підтвердження визначення дійсної вартості майна (висновок суб'єкта оціночної діяльності) та відповідно до неї та кількості заявлених вимог сплатити судовий збір.

Приймаючи до уваги, що зазначені недоліки не дають можливості відкрити провадження по справі суддя вважає необхідним, у відповідності до вимог ст.185 ЦПК України справу залишити без руху.

Якщо позивач, відповідно до ухвали суду, у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 185 ЦПК України, суддя,

ПОСТАНОВИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна, що перебуває у спільній частковій власності залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків.

Надати заявнику строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Леонідова