Справа № 526/672/18
Провадження № 2/526/423/2018
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 серпня 2018 року Гадяцький районний суд Полтавської області в складі:

головуючої судді: Заколодяжної О.А.

при секретарі: Шульзі Н.М.

розглянувши в м. Гадяч цивільну справу № 526/672/18 за позовом ОСОБА_1, яка діє у власних інтересах та інтересах неповнолітньої дочки ОСОБА_2 до Гадяцької міської ради, треті особи: Служба у справах дітей Гадяцької районної державної адміністрації, Гадяцька державна нотаріальна контора про визначення часток в спільному майні співвласників та визнання права власності на ? частину спадкового майна за набувальною давністю,

ВСТАНОВИВ:

До суду звернулась ОСОБА_1, яка діє у власних інтересах та інтересах неповнолітньої дочки ОСОБА_2 з позовною заявою до Гадяцької міської ради, треті особи: Служба у справах дітей Гадяцької районної державної адміністрації, Гадяцька державна нотаріальна контора про визначення часток в спільному майні співвласників та визнання права власності на ? частину спадкового майна за набувальною давністю.

В своїй позовній заяві позивачка вказує, що вона з 11.05.1993 року проживала та була зареєстрована у квартирі АДРЕСА_1. Наймачем квартири була її баба ОСОБА_5. 17.04 1995 року нею та ОСОБА_5 була приватизована вказана квартира, у зв'язку з чим відділом приватизації житла виконкому Гадяцької міської ради було видане свідоцтво про право спільної власності на житло і тому позивачка вважала, що володіє вказаною квартирою з ОСОБА_5 в рівних частках. ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її баба ОСОБА_5. Після її смерті відкрилась спадщина на належну їй частину квартири . Спадкоємці після смерті її баби відсутні, оскільки ОСОБА_6 , яка була дочкою ОСОБА_5 та матір'ю позивачки, із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 до нотаріальної контори не зверталась, тому спадщину не прийняла. ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_6 померла. На даний час позивачка продовжує проживати у вказаній квартирі, добросовісно, відкрито та безперервно володіє цим майном, сплачує комунальні послуги, проводить ремонтні роботи у квартирі. Разом з нею у вказаній квартирі проживає без реєстрації її неповнолітня дочка ОСОБА_2,ІНФОРМАЦІЯ_2, яка 20.11.2017 року отримала паспорт громадянина України. Позивачка неодноразово зверталась до виконавчого комітету Гадяцької міської ради , а саме сектору реєстрації місця проживання та зняття з реєстрації місця проживання фізичних осіб за місцем проживання з заявою щодо реєстрації своєї неповнолітньої дочки ОСОБА_2 за її місцем проживанняу квартирі АДРЕСА_1, де їй було відмовлено з тих підстав, що частина квартири у праві спільної сумісної власності після смерті ОСОБА_5 не успадкована, тому документи на житло не оформлені належним чином. В зв'язку з цим просила судвизначити, що їй та ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 на праві власності належало кожному по 1/2 частині приватизованої ними квартири АДРЕСА_1 та визнати за нею право власності за набувальною давністю на ? частину квартири АДРЕСА_1, що являється спадковим майном, яке залишилось після смерті ОСОБА_5, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 та яка в цілому складається з однієї кімнати житловою площею 17.1 кв.м, у тому числі:1-а кімната (4) площею 17,1 кв.м, тамбуру (1) площею 0,9 кв.м, коридору (2) площею 3,3 кв.м, кухні (3) площею 6,7 кв.м, загальна площа квартири 28 кв.м. В цілому визнати за нею право власності на вказану квартиру.

Позивачка ОСОБА_1 надала суду заяву, в якій просила її позовні вимоги задовольнити, справу розглянути без її участі.

Представник відповідача Гадяцької міської ради надали суду клопотання, в якому позовні вимоги ОСОБА_1 визнають, просять справу розглянути без участі їх представника.

Представник третьої особи Служби у справах дітей Гадяцької районної державної адміністрації до суду не з'явився, про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином.

Представник третьої Гадяцької державної нотаріальної контори в судове засідання не з'явився, надали заяву в якій просять справу розглянути без участі представника державної нотаріальної контори, проти задоволення позовних вимог позивача не заперечують.

Відповідно до ч.5 ст.223 ЦПК України, суд може розглянути справу за відсутності позивача, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, вивчивши матеріали справи, приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1, яка діє в своїх інтересах та інтересах неповнолітньої дочки ОСОБА_2 підлягають до задоволення зі слідуючих підстав.

Згідно свідоцтва про право власності на житло, виданого 17.04.1995 року відділом приватизації житла виконкому Гадяцької міської ради , власниками квартири АДРЕСА_1, на праві приватної спільної сумісної власності являються ОСОБА_1 та ОСОБА_5.

Згідно рішення Гадяцької міської ради від 23.07.2008 року АДРЕСА_1 перейменована на АДРЕСА_1.

Відповідно до ч.2 ст.370 ЦК України у разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду.

Таким чином, ОСОБА_1 та ОСОБА_5 належало кожному на праві власності по ? частині вказаної квартири.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_5, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2, виданого 25.02.1998 року райвідділом РАГС м. Гадяч Полтавської області.

Після її смерті залишилась спадщина, що складається з ? частини вищевказаної квартири.

Відповідно до ч. 1 ст. 529 ЦК України 1963 р., який діяв на момент відкриття спадщини, при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого.

ОСОБА_6 була дочкою ОСОБА_5, що підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження № 9 від 19.01.2018 року, витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу із зазначенням відомостей про другого з подружжя № 4 від 19.01.2018 року, згідно якого ОСОБА_6 змінила своє прізвище ОСОБА_6 на прізвище чоловіка ОСОБА_6, та витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу № 3 від 19.01.2018 року, згідно якого ОСОБА_6, змінила своє прізвище ОСОБА_6 на прізвище чоловіка ОСОБА_6.

Згідно повідомлення Гадяцької державної нотаріальної контори № 76 від 29.03.2018 року, після смерті ОСОБА_5 із заявами про прийняття спадщини ніхто не звертався, спадкова справа не заводилась.

ІНФОРМАЦІЯ_4 померла ОСОБА_6, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 виданого ІНФОРМАЦІЯ_4 Лисівською сільською радою Гадяцького району Полтавської області.

ОСОБА_6 була матір'ю ОСОБА_1, що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_4 виданого 01.12.1975 року Лисівською сільською радою Гадяцького району полтавської області.

ОСОБА_1 проживала та була зареєстрована з 11.05.1993 року по даний час за адресою: АДРЕСА_1, що підтверджується довідкою виконавчого комітету Гадяцької міської ради Полтавської області № 10-04/1648 від 18.12.2017 року та № 10-04/1649 від 18.12.2017 року.

Матеріали справи не дають підстави вважати наявними обставини, які б свідчили про те, що після смерті ОСОБА_5, будь - які особи звертались з заявами про прийняття спадщини, або частина квартири визнавалась відумерлою спадщиною відповідно до ст. 1283 ЦК України.

Позивачка ОСОБА_1 не була спадкоємицею після смерті своєї баби ОСОБА_5.

Позивачка зазначає, що як співвласник вказаної квартири , після смерті баби, продовжувала добросовісно, безперервно володіти та відкрито користуватись іншою 1/2 частиною квартири: господарюючи у квартирі, здійснюючи поточні ремонти квартири та сплачуючи послуги. Жодна особа не заявляла вимог щодо іншої 1/2 частини вказаного вище нерухомого майна.

Доказів які б спростовували твердження позивачки під час розгляду справи отримано не було.

Статтею 328 ЦК України, передбачено, що право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Згідно вимог ч. 1 ст. 344 ЦК України особа, яка добросовісно заволоділа чужим майном і продовжує відкрито, безперервно володіти нерухомим майном протягом десяти років або рухомим майном - протягом п'яти років, набуває право власності на це майно (набувальна давність), якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Зі змісту ст. 344 ЦК України, обставинами які мають значення для справи, і, які повинен довести позивач (ч. 1 ст. 81 ЦПК України) є: законний об'єкт володіння; добросовісність володіння; відкритість володіння; давність володіння та його безперервність (тобто строк володіння).

Згідно вимог ч. 3 ст. 397 ЦК України фактичне володіння майном вважається правомірним, якщо інше не випливає із закону або не встановлено рішенням суду.

Виходячи з роз'яснень, викладених в п. 13 Постанови Пленуму ВССУ «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» ( надалі - Постанова), можливість пред'явлення до суду позову про визнання права власності за набувальною давністю випливає з положень статей 15,16 ЦК, а також ч. 4 ст. 344 ЦК, згідно з якими захист цивільних прав здійснюється судом шляхом визнання права. У зв'язку з цим особа, яка заявляє про давність володіння і вважає, що у неї є всі законні підстави бути визнаною власником майна за набувальною давністю, має право звернутися до суду з позовом про визнання за нею права власності. Відповідачем за позовом про визнання права власності за набувальною давністю є попередній власник майна або його правонаступник. У разі якщо попередній власник нерухомого майна не був і не міг бути відомим давнісному володільцю, то відповідачем є орган, уповноважений управляти майном відповідної територіальної громади.

Згідно п.п. 9, 10 вказаної вище Постанови, при вирішенні спорів, пов'язаних із набуттям права власності за набувальною давністю, суди повинні враховувати, зокрема, таке: володіння є добросовісним, якщо особа при заволодінні чужим майном не знала і не могла знати про відсутність у неї підстав для набуття права власності; володіння визнається відкритим, якщо особа не приховувала факт знаходження майна в її володінні. Вжиття звичайних заходів щодо забезпечення охорони майна не свідчить про приховування цього майна; володіння визнається безперервним, якщо воно не переривалось протягом всього строку набувальної давності. У разі втрати не із своєї волі майна його давнісним володільцем та повернення цього майна протягом одного року або пред'явлення протягом цього строку позову про його витребування набувальна давність не переривається (ч.3 ст.344 ЦК України). Не переривається набувальна давність, якщо особа, яка заявляє про давність володіння, є сингулярним чи універсальним правонаступником, оскільки в цьому разі вона може приєднати до часу свого володіння увесь час, протягом якого цим майном володіла особа, чиїм спадкоємцем (правонаступником) вона є (ч.2 ст.344 ЦК України).

Рішення суду, що набрало законної сили, про задоволення позову про визнання права власності за набувальною давністю є підставою для реєстрації права власності в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (пункт 5 частини першої статті 19 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень"). (п. 14 Постанови).

Враховуючи положення пункту 8 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України про те, що правила статті 344 ЦК України про набувальну давність поширюються також на випадки, коли володіння майном почалося за три роки до набрання чинності цим Кодексом, та беручи до уваги, що Цивільний Кодекс України набрав чинності з 1 січня 2004 року, положення статті 344 ЦК України поширюються на правовідносини, що виникли з 1 січня 2001 року. Отже, визнання судом права власності на нерухоме майно за набувальною давністю може мати місце не раніше 1 січня 2011 року.

При цьому суди мають виходити з того, що коли строк давнісного володіння почався раніше 1 січня 2001 року, то до строку, який дає право на набуття права власності за набувальною давністю, зараховується лише строк з 1 січня 2001 року. Разом із тим, якщо перебіг строку володіння за давністю почався після цієї дати, то до строку набувальної давності цей період зараховується повністю. (п. 11 Постанови).

Таким чином, судом встановлено в наявності усі складові для визнання за ОСОБА_1 права власності на нерухоме майно за набувальною давністю, оскільки позивачка добросовісно і відкрито заволоділа 1/2 частиною квартири АДРЕСА_1, так як була зареєстрована на законних підставах, проживає в цій квартирі і утримує її безперервно, більше десяти років. Будь-яких інших осіб, які б претендували на спірне майно і оспорювали право позивачки на отримання вказаного майна у власність за набувальною давністю не існує.

Керуючись ст.ст. 328,344,397 ЦК України, ст.ст. 2-5,11-13,141, 258,259,263, 265,268, 354 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1, яка діє у власних інтересах та інтересах неповнолітньої дочки ОСОБА_2 задовольнити.

Визначити, що ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1, на праві власності належало кожному по 1/2 частині приватизованої ними квартири АДРЕСА_1.

Визнати за ОСОБА_1 право власності за набувальною давністю на ? частину квартири АДРЕСА_1, що являється спадковим майном, яке залишилось після смерті ОСОБА_5, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 та яка в цілому складається з однієї кімнати житловою площею 17.1 кв.м, у тому числі:1-а кімната (4) площею 17,1 кв.м, тамбуру (1) площею 0,9 кв.м, коридору (2) площею 3,3 кв.м, кухні (3) площею 6,7 кв.м, загальна площа квартири 28 кв.м. В цілому визнати за нею право власності на вказану квартиру.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду Полтавської області через Гадяцький районний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Сторони:

Позивач : ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстрована за адресою: 37300, АДРЕСА_1, РНОКПП: НОМЕР_1.

Відповідач: Гадяцька міська рада Полтавської області, юридична адреса: 37300, м. Гадяч, вул. Лесі Україки,3, Полтавської області, .

Третя особа: Служба у справах дітей Гадяцької районної державної адміністрації: 37300, м. Гадяч, вул. Лесі Українки,2, Полтавської області.

Третя особа: Гадяцька державна нотаріальна контора: 37300, м. Гадяч, вул. Гетьманська,49, Полтавської області.

Повне судове рішення складено 10.08.2018 року.

Головуюча: О. А. Заколодяжна