Житомирський апеляційний суд
Справа №289/1560/18 Головуючий у 1-й інст. Янчук В. В.
Категорія 71 Доповідач Павицька Т. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 грудня 2018 року

Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючого Павицької Т. М.,

суддів Трояновської Г.С., Миніч Т.І.,

за участю секретаря Кучерявого О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Житомирі цивільну справу №289/1560/18 за заявою ОСОБА_1, заінтересовані особи - ОСОБА_2, відділ РАЦС Управління юстиції у Радомишльському районі, про встановлення факту проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без шлюбу, за апеляційною ОСОБА_1 на ухвалу Коростишівського районного суду Житомирської області від 14 листопада 2018 року, постановлену під головуванням судді Янчук В.В. в м.Коростишеві,

в с т а н о в и в :

У липні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою в порядку окремого провадження, в якій просив встановити факт проживання однією сім'єю ним та ОСОБА_2 у період з 19.12.2015 по 22.06.2018 в АДРЕСА_1, без укладання шлюбу.

Ухвалою Коростишівського районного суду Житомирської області від 14 листопада 2018 року заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким задовольнити заяву. В обгрунтування апеляційної скарги вказує, що оскаржувана ухвала є незаконною та необгрунтованою, висновки суду не грунтуються на нормах законодавства та обставинах справи. В матеріалах справи намає жодного документа, який би свідчив про наявність спору між ним і ОСОБА_2 про право на майно.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Залишаючи заяву ОСОБА_1 без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що з заяви ОСОБА_1, яка подана в порядку окремого провадження, та пояснень представника заявника ОСОБА_3, вбачається, що встановлення даного юридичного факту заявнику необхідно для визначення правового статусу майна, яке придбане сторонами за час спільного проживання, на даний час між сторонами склались неприязні стосунки, а тому в даному випадку вбачається спір про право, який має розглядатися в порядку позовного провадження.

Із вказаним висновком суду першої інстанції апеляційний суд погоджується, виходячи з наступних підстав.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (ст. 5 ЦПК України).

Відповідно до ч.1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Суд розглядає в порядку окремого провадження справи, зокрема, про встановлення фактів, що мають юридичне значення, перелік яких визначено у ч.1 ст.315 цього Кодексу.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без шлюбу.

Звертаючись до суду з заявою ОСОБА_1 просив встановити факт проживання однією сім'єю ним та ОСОБА_2 у період з 19.12.2015 по 22.06.2018 в АДРЕСА_1, без укладання шлюбу.

В обгрунтування заяви ОСОБА_1 зазначав, що проживаючи разом з ОСОБА_2 вони вели спільне господарство, набували майно. На теперішній час він не може встановити факт проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без шлюбу в позасудовому порядку, оскільки виникли неприязні стосунки з ОСОБА_2 Встановлення зазначеного факту йому потрібно для визначення правового статусу набутого майна заінтерисованої особи ОСОБА_2

Згідно роз'яснень, викладених у п. 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов'язується з наступним вирішенням спору про право.

Згідно ч.4 ст.315 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Таким чином, суд першої інстанції, належним чином перевіривши матеріали справи та врахувавши положення ст. 315 ЦПК України, дійшов до правильного висновку про наявність підстав для залишення заяви ОСОБА_1 без розгляду, оскільки з вимог останнього вбачається, що встановлення факту - проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без шлюбу, пов'язується з наступним вирішенням спору про право, а саме щодо визначення правового статусу майна, яке придбано за час спільного проживання ОСОБА_1 та ОСОБА_2

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 посилається на те, що в матеріалах справи немає жодного документу, який би свідчив про наявність спору про право між ним та ОСОБА_2, при цьому взагалі не наводить підстав необхідності встановлення даного факту проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без шлюбу.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновку суду першої інстанції.

Оскаржувана ухвала постановлена судом першої інстанції з додержанням норм процесуального права, і підстав для її скасування не вбачається.

Керуючись статтями 367, 368, 374, 375, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Коростишівського районного суду Житомирської області від 14 листопада 2018 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий

Судді