Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
Справа № 279/2200/18
УХВАЛА

іменем України

21 грудня 2018 року Коростенський міськрайонний суд Житомирської області

у складі: головуючого судді Коренюка В.П.,

при секретарі Подвисоцькій Т.В.,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в залі суду № 3 у м. Коростені Житомирської області заяву ОСОБА_1 про роз'яснення рішення Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 8 серпня 2018 року, ухваленого в цивільній справі № 279/2200/18 за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту належності правовстановлюючого документу, а також відстрочку виконання судового рішення, -

встановив:

20 листопада 2018 року ОСОБА_2 звернувся до суду із заявою про роз'яснення рішення Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 8 серпня 2018 року, ухваленого в цивільній справі № 279/2200/18 за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту належності правовстановлюючого документу, а також відстрочку виконання судового рішення.

В обгрунтування поданої заяви заявник зазначив, що рішення суду є незрозумілим в частині того, "які саме вимоги необхідно виконати шляхом їх цитування Ходаківським сільським бюро ЗАГСу Коростенського району Житомирської області помилково було зазначено прізвище обох з подружжя "Коновалец", а дійсним вважати прізвище обох з подружжя "Коновалець". Також, з метою уникнення неправильного цитування рішення суду, просив відстрочити його виконання.

В судове засідання учасники процесу не зявилися, повідомлені належним чином про дату, час та місце розгляду заяви.

Заявник ОСОБА_2 подав до суду заяву, в якій просив проводити розгляд заяви про роз'яснення судового рішення без його участі, вимоги заяви підтримав.

З Ходаківської сільської ради Коростенського району Житомирської області до суду надійшла заява про розгляд заяви про роз'яснення судового рішення без участі представника установи.

Відповідно до ч.3 ст.271 Цивільного процесуального кодексу України - неявка учасників процесу не перешкоджає розгляду заяви про розяснення рішення.

Згідно з ч.2 ст.247 Цивільного процесуального кодексу України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Частиною 1 ст.271 Цивільного процесуального кодексу України закріплено, що за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд розяснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення.

Так, рішенням Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 8 серпня 2018 року заяву ОСОБА_1 задоволено та встановлено факт належності ОСОБА_1 свідоцтва про одруження серії VІ УР № 080957, виданого Ходаківським сільським бюро ЗАГСу від 24 листопада 1967 року, в якому прізвище обох з подружжя помилково зазначено як "Коновалец". Рішення Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 8 серпня 2018 року набрало законної сили 10 вересня 2018 року.

Необхідність роз'яснення рішення Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 8 серпня 2018 року, як зазначає заявник ОСОБА_2Ф, зумовлена тим, "які саме вимоги необхідно виконати шляхом цитування" резолютивної частини рішення.

Судове рішення - акт судового розгляду справи будь-якого виду провадження, яке відповідно до ст.124 Конституції України ухвалюється судами іменем України і є обов'язковим до виконання на всій території України.

У п. 32 Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що всі судові рішення повинні бути зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою та це необхідна передумова розуміння рішення сторонами та громадськістю. Для цього потрібно логічно структурувати рішення і викласти його в чіткому стилі, доступному для кожного.

Відповідно до п.21 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судове рішення у цивільній справі" від 18 грудня 2009 року - роз'яснення рішення суду, а не ухвали, можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Системне тлумачення вказаних положень дозволяє дійти висновку, що рішення суду може бути роз'яснено у разі, якщо без такого роз'яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Тобто, роз'яснення рішення суду це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі.

Відповідно до ст.315 Цивільного процесуального кодексу України суд розглядає справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім'я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім'ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті. Такі справи розглядаються в порядку окремого провадження.

Окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Рішення суду, зміст якого просить роз'яснити заявник, ухвалене відповідно до вимог Цивільного процесуального кодексу України, в порядку окремого провадження. Текст рішення суду є зрозумілим, доступним для сприйняття та виконання, містить вичерпні, чіткі та такі, що випливають із встановлених фактичних обставин, висновки по суті заявлених вимог.

Оскільки, заявник у заяві про роз'яснення рішення суду просить зазначити, які вимоги потрібно виконати при виконанні рішення суду, що фактично призведе до внесення змін до його змісту, суд дійшов до висновку, що заява не ґрунтується на вимогах ст.271 Цивільного процесуального кодексу України, а тому задоволенню не підлягає.

Щодо клопотання про відстрочення виконання рішення суду терміном до одного місяця з дати роз'яснення рішення, то суд зазначає наступне.

Відповідно до ст.435 Цивільного процесуального кодексу України, за заявою сторони, суд який розглядає справу може відстрочити або розстрочити виконання рішення.

Згідно з п.10 роз'яснень постанови Пленуму Верховного Суду України від 26 грудня 2003 року "Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність органів і посадових осіб державної виконавчої служби та звернень учасників виконавчого провадження", при вирішенні заяв державного виконавця чи сторони про відстрочку або розстрочку виконання рішення, встановлення або зміну способу і порядку його виконання суду потрібно мати на увазі, що відповідно до ст.373 Цивільного процесуального кодексу України (ст.435 Цивільного процесуального кодексу України чинна редакція на час розгляду заяви про відстрочку виконання рішення) їх задоволення можливе лише у виняткових випадках, які суд визначає виходячи з особливого характеру обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення.

Заявником не надано жодного доказу щодо наявності виключних обставин, що утруднюють виконання рішення.

З огляду на викладене та керуючись ст.ст.247, 271, 435 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

постановив:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про роз'яснення рішення Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 8 серпня 2018 року, ухваленого в цивільній справі № 279/2200/18 за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту належності правовстановлюючого документу, а також відстрочку виконання судового рішення - відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення.

У відповідності до пп. 15.5) п.п.15 п. 1 розділу ХШ Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо така не була подана.

Суддя Коростенського міськрайонного суду

Житомирської області ОСОБА_3