справа №176/1354/18
провадження №2/176/798/18
РІШЕННЯ

Іменем України

13 серпня 2018 р. Жовтоводський міський суд Дніпропетровської області

у складі: головуючої - судді Павловської І.А.,

за участю секретаря Ніколенко М.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у м. Жовті Води цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області з позовом, де просить розірвати шлюб укладений 24 липня 2004 року між нею та відповідачем ОСОБА_3, який зареєстровано відділом реєстрації актів цивільного стану Жовтоводського міського управління юстиції Дніпропетровської області, про що в книзі реєстрації актів про одруження зроблено запис за №121.

Свої вимоги обґрунтовує тим, що з жовтня 2017 року шлюбні стосунки між ними припинені через різні погляди на сімейне життя.Відповідач зловживає довірою та відкрито зраджує їй у подружній вірності, така поведінка з його боку принужує її честь та гідність.Окрім того відповідач своїм ставленнмя, розмовами та поведінкою демонструє неповагу до неї, у присутності дітей принижує та ображає, висловлює на її адресу образливі речі, застосовує фізичну силу в присутності дітей. Вважає виховання дітей у такій обстановці шкодить їх духовнуому та психологічному вихованню та розвитку, що є неприпустимим. На розірванні шлюбу наполягає, примирення не бажає, оскільки родина розпалася остаточно.

Позивач, як і відповідач, будучи належним чином повідомленими про час і місце розгляду справи, у підготовче судове засідання не з'явились. При цьому, сторонами подані до суду заяви, де вони просять розгляд здійснювати за їх відсутності, одночасно ОСОБА_1 підтримує позовні вимоги, ОСОБА_3 визнає у повному обсязі.

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. Згідно з ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Виходячи із наведеного, суд вважає, що рішення у справі можливо ухвалити під час підготовчого судового засідання.

Повно, всебічно та об'єктивно дослідивши матеріали справи, суд встановив такі факти і відповідні ним правовідносини.

Сторони знаходяться у шлюбі зареєстрованому 24 липня 2004 року відділом реєстрації актів цивільного стану Жовтоводського міського управління юстиції Дніпропетровської області, про що в книзі реєстрації актів про одруження зроблено запис за №121.При цьому дошлюбне прізвище позивача «ОСОБА_1». (а.с.9).

Від шлюбу мають двох малолітніх дітей ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, що підтверджується свідоцтвами про народження останніх (а.с.10.11).

У зв'язку із різними поглядами на сімейне життя, що призводило до постійних сварок, подружні відносини між сторонами припинені з жовтня 2017 року, спільне господарство не ведеться.

За таких обставин, позивач вважає їх із відповідачем подальше спільне життя неможливим, нарозірванні шлюбу наполягає.

При цьому, відповідач позовні вимоги визнає у повному обсязі та не заперечує проти розірвання шлюбу.

За змістом ст. 24 СК України, добровільність шлюбу - одна з основних його засад, що є чинною не лише на стадії реєстрації, а являється довічною рисою. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Таке положення національного законодавства України відповідає ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловік і жінка, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознаками раси, національності, або релігії одружитися і заснувати сім'ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Відповідно до статей 105 та 112 Сімейного Кодексу України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя за рішенням суду, яке постановляється у випадку встановлення, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них чи інтересам їхніх дітей.

За змістом ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Відповідного клопотання від позивача не надходило.

Згідно зі ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову, якщо це не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, за наявності для того законних підстав суд ухвалює рішення про задоволення позову.

Враховуючи вищевикладене те, що позивач та відповідач просять шлюб розірвати, вважаючи що він існує лише формально і примирення між ними не можливе, від спільного життя мають двох малолітніх дітей ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, суд вважає що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить їх інтересам, а відтак позов необхідно задовольнити.

Судові витрати, відповідно ст. 141 ЦПК України, необхідно стягнути із відповідача на користь позивача.

Керуючись ст.ст. 104, 105, 110, 112 СК України, ст.ст. 141, 206, 263-265, 355 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити повністю.

Шлюб зареєстрований 24 липня 2004 року відділом реєстрації актів цивільного стану Жовтоводського міського управління юстиції Дніпропетровської області між ОСОБА_2 та ОСОБА_1, про що в книзі реєстрації актів про одруження зроблено запис за №121 розірвати.

Після розірвання шлюбу позивачу ОСОБА_1 залишити прізвище - ОСОБА_1.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, уродженця міста Жовті Води Дніпропетровської області, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, проживаючого за адресою АДРЕСА_1, на користь ОСОБА_1, уродженки міста Пятихатки Дніпропетровської області, ідентифікаційний номер НОМЕР_2, зареєстрованої за адресою АДРЕСА_2, понесені судові витрати у розмірі 704 (сімсот чотири) гривні 80 копійок.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до апеляційного суду Дніпропетровської області у тридцятиденний строк з дня його проголошення.

У відповідності до п.п. 15.5 Розділу ХІІІ перехідних положень ЦПК України (в редакції 2017 року), до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, тобто через Жовтоводський міський суд Дніпропетровської області.

Суддя Жовтоводського міського суду І.А. Павловська