Справа № 304/497/18
Провадження № 2/304/251/2018
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
13 серпня 2018 рокум. Перечин
Перечинський районний суд Закарпатської області в складі:
головуючого - судді Чепурнова В. О.,
за участю секретаря судового засідання Гавій Л.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку загального позовного провадження в залі суду цивільну справу № 304/497/18 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів, -
ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до відповідача про розірвання шлюбу та стягнення аліментів. Свої позовні вимоги мотивує тим, що 20 січня 2006 року вони з відповідачем зареєстрували шлюб у виконавчому комітеті Порошківської сільської ради Перечинського району Закарпатської області, актовий запис № 01. Під час спільного проживання та після реєстрації шлюбу у них народилося шестеро дітей, а саме: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3, ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_4, ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_5, та ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_6. Однак подружнє життя у сторін не склалося, оскільки коли відповідач дізнався, що позивачка онкохвора, то покинув її та дітей, категорично відмовляється повертатися. Спільним сімейним життям тривалий час не проживають, не ведуть спільного господарства. Питання розірвання шлюбу нею обдумане, примирення вважає неможливим, оскільки сімейні відносини відновити не бажає. Крім того зазначає, що відповідач не виконує обовязок щодо утримання дітей, зароблені кошти витрачає на власні потреби, утриманням та вихованням дітей не займається взагалі. На підставі наведеного просить позов задовольнити.
Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не зявилася, однак подала заяву про розгляд справи без її участі, підтримала позовні вимоги та просила їх задовольнити, не заперечила проти заочного розгляду справи.
У судове засідання відповідач ОСОБА_2 не зявився, хоча про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причину неявки не повідомив, відзив не подав, а тому суд зі згоди позивача ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.
Відповідно до 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
У судовому засіданні встановлено, що 20 січня 2006 року ОСОБА_9 та ОСОБА_1 зареєстрували шлюб у виконкомі Порошківської сільської ради Перечинського району Закарпатської області, актовий запис № 01, про що свідчить свідоцтво про шлюб серії 1-ФМ № 153895, видане повторно Перечинським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області 22 серпня 2017 року.
Також встановлено, що за час спільного проживання та після реєстрації шлюбу у сторін народилося шестеро дітей, а саме: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, що стверджується повторним свідоцтвом про народження серії І-ФМ № 416600, виданим Перечинським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області 18 квітня 2018 року, ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, що стверджується повторним свідоцтвом про народження серії І-ФМ № 393157, виданим Перечинським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області 22 серпня 2017 року, ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3, що стверджується свідоцтвом про народження серії І-ФМ № 019634, виданим виконкомом Порошківської сільської ради Перечинського району Закарпатської області 17 січня 2006 року, ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_4, що стверджується свідоцтвом про народження серії І-ФМ № 126388, виданим виконкомом Порошківської сільської ради Перечинського району Закарпатської області 05 грудня 2008 року, ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_5, що стверджується свідоцтвом про народження серії І-ФМ № 204545, виданим виконкомом Порошківської сільської ради Перечинського району Закарпатської області 10 серпня 2011 року, та ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_6, що стверджується свідоцтвом про народження серії І-ФМ №270584, виданим виконкомом Порошківської сільської ради Перечинського району Закарпатської області 01 жовтня 2013 року.
Крім цього встановлено, що подружнє життя у сторін не склалося. Про це свідчать ті обставини, що позивач та відповідач сімейних стосунків не підтримують та разом не проживають. Неявку сторін у судове засідання суд розцінює як байдуже ставлення до шлюбу.
Наведене дозволяє суду зробити висновок про те, що сторони повністю втратили почуття поваги, любові та довіри один до одного і їх сімя розпалася остаточно. Умови для їх примирення відсутні, а цей шлюб є формальним і подальше його збереження суперечить інтересам сторін.
Стаття 51 Конституції України передбачає, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов'язки у шлюбі та сім'ї.
Аналогічні приписи викладені у ст. 24 СК України, у якій, крім іншого передбачено, що примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Виходячи зі змісту ч. ч. 3, 4 ст. 56 цього Кодексу кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.
Згідно ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім'ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.
За правилами ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу, згідно якої позов про розірвання шлюбу може бути предявлений одним із подружжя.
Відповідно до ч. 2 ст. 112 цього Кодексу, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Враховуючи, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити їх інтересам та інтересам їх дітей, суд вважає, що шлюб між ними слід розірвати.
Крім цього, згідно ст. 180 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.
Враховуючи те, що обов`язок утримувати дитину є рівною мірою обов`язком як матері, так і батька, суд вважає, що з відповідача слід стягнути аліменти на утримання дітей.
При визначенні розміру аліментів, суд враховує наявність обставин передбачених ст. 182 СК України, а саме: відповідач є працездатним, у нього відсутні інші діти, непрацездатні члени сімї, яких він зобов`язаний утримувати, стан здоров`я дітей є задовільним.
Відповідно до ч. 1 ст. 191 СК України аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред'явлення позову, а в разі подання заяви про видачу судового наказу із дня подання такої заяви.
Згідно п. 1 ч. 1 ст. 430 ЦПК України суд допускає негайне виконання рішень у справах про стягнення аліментів у межах суми платежу за один місяць.
Судові витрати підлягають стягненню з відповідача, що відповідає положенням ст. 141 ЦПК України.
Тому, керуючись ст. ст. 24, 56, 105, 112, 180, 182 СК України, ст. ст. 6-13, 76, 89, 141, 223 ч. 4, 259, 263-265, 280-283 ЦПК України, суд, -
позов ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1; місце проживання: ІНФОРМАЦІЯ_7) до ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2; місце проживання: ІНФОРМАЦІЯ_8) про розірвання шлюбу та стягнення аліментів задовольнити повністю.
Шлюб, зареєстрований 20 січня 2006 року у виконкомі Порошківської сільської ради Перечинського району Закарпатської області, актовий запис № 01, між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_9, та ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_10 розірвати.
Після розірвання шлюбу ОСОБА_2 залишити прізвище «Волошин».
Дітей, а саме: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3, ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_4, ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_5, та ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_6, залишити проживати при матері ОСОБА_1.
Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_9, на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_10, аліменти на утримання дітей, а саме: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3, ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_4, ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_5, та ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_6, у твердій грошовій сумі в розмірі по 700 (сімсот) грн. щомісячно на кожну дитину, починаючи з 26 квітня 2018 року і до досягнення дітьми повноліття.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави 704 (сімсот чотири) грн. 80 коп. судового збору за позовною вимогою про розірвання шлюбу та 704 (сімсот чотири) грн. 80 коп. судового збору за позовною вимогою про стягнення аліментів, а всього 1409 (одну тисячу чотириста дев'ять) грн. 60 коп.
Рішення в частині стягнення аліментів підлягає негайному виконанню в межах суми платежу за один місяць.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Закарпатської області шляхом подачі протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення апеляційної скарги. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.

Головуючий: ОСОБА_10