Справа № 357/3988/18
У Х В А Л А

06 серпня 2018 року cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Дубановська І. Д. розглянувши в письмовому провадженні в м. Біла Церква заяву ОСОБА_1 про відвід судді у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розподіл майна подружжя,

В С Т А Н О В И В:

В серпні 2018 року до суду надійшла заява ОСОБА_1, в якій вона просила: відвести суддю Кошеля Б.І. від розгляду справи № 357/3988/18 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розподіл майна подружжя.

Відвід мотивований тим, що під час розгляду справи суддею та його помічником вчиняються порушення процесуального закону, а саме: судом невчасно надсилаються повістки та ухвали, в Єдиному державному реєстрі судових рішень наявна лише одна ухвала суду від 24.05.2018 року про відкриття провадження у справі, тоді як в процесі розгляду справи виносились і інші ухвали. Вказані порушення мають наслідком підвищення ризику некваліфікованого надання правової допомоги позивачу його представником, право на яку гарантоване Конституцією України та ЦПК України.

На підставі ч. 8 ст. 40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи.

Надаючи правову оцінку заявленому відводу, суд виходить з наступного.

Відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Європейський суд з прав людини вказав, що наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб'єктивним та об'єктивним критеріями. Відповідно до суб'єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об'єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб'єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Стосовно об'єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об'єктивно обґрунтованими (Belukha v. Ukraine, N 33949/02, § 49 - 52).

З метою забезпечення судом необхідної довіри, потрібно також ураховувати внутрішню організацію суду. Існування процедур для забезпечення безсторонності у національному законодавстві, а саме, правил, що регулюють відсторонення суддів, є важливим фактором (див. Micallef v. Malta § 99-100). Такі правила демонструють спробу законодавства усунути всі сумніви стосовно неупередженості судді або суду у справі і забезпечити безсторонність шляхом ліквідації причин таких сумнівів. Більш того, для забезпечення безсторонності законодавство спрямоване на усунення будь-яких проявів упередженості і, таким чином, сприяє довірі суспільства до суду (Meznaric v. Croatia § 27).

Частиною першою статті 36 ЦПК України встановлені випадки в яких суддя підлягає відводу (самовідводу).

Відповідно до вказаної норми суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об'єктивності судді.

Згідно до ч. 4 ст. 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Обґрунтовуючи свою заяву, заявник зазначав, що під час розгляду справи суддею та його помічником вчиняються порушення процесуального закону, а саме: судом невчасно надсилаються повістки та ухвали, в Єдиному державному реєстрі судових рішень наявна лише одна ухвала суду від 24.05.2018 року про відкриття провадження у справі, тоді як в процесі розгляду справи виносились і інші ухвали. Вказані порушення мають наслідком підвищення ризику некваліфікованого надання правової допомоги позивачу його представником, право на яку гарантоване Конституцією України та ЦПК України.

Вказані заявником обставини, на думку суду не свідчать про упередженість чи заінтересованість судді у результаті розгляду справи.

Отже, в задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розподіл майна подружжя слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 36, 40, 259-261, 353 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розподіл майна подружжя - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання її суддею та оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Ухвала складена та підписана - 06.08.2018 року.

СуддяІ. Д. Дубановська