Провадження № 2-з/752/260/18
У Х В А Л А

іменем України

26.12.2018 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі

головуючого судді Шевченко Т.М.

з участю секретаря Павлюк В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову, -

в с т а н о в и в:

у листопаді 2018 року ОСОБА_2 звернувся у суд з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором позики.

Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 12 листопада 2018 року відкрито провадження у даній справі. (а.с. 36)

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 12 листопада 2018 року з метою забезпечення позову ОСОБА_2 накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1, яка належить на праві приватної власності ОСОБА_1 (а.с. 38)

24 грудня 2018 року відповідач ОСОБА_1 звернулася у суд із заявою про забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1, яка належить на праві приватної власності ОСОБА_3

ОСОБА_1 просить суд вжити заходи забезпечення позову у вигляді арешту на квартиру, яка протиправно вибула з її володіння і на даний час зареєстрована за ОСОБА_3, у зв"язку з тим, що є очевидними ознаки протиправності дій державного реєстратора щодо державної реєстрації права власності на квартиру під час дії обтяження, накладеного Голосіївським районним судом м. Києва, а невжиття заходів забезпечення позову дозволить неодноразово продати квартиру третім особам. Квартира, яка протиправно вибула з володіння ОСОБА_1, є єдиним ціннм активом, за рахунок якого можна забезпечити можливе рішення суду про задоволення позову ОСОБА_2

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Відповідно до ч. 2 ст. 149, п.п. 3, 4 ч. 1 ст. 151 ЦПК України у заяві про забезпечення позову повинно бути зазначено предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову, захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності. Забезпечення позову допускається як до пред'явлення позову, так і на будь - якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

У відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 150 ЦПК позов може бути забезпечено шляхом накладення арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

З матеріалів справи вбачається, що квартира АДРЕСА_1 належала на праві власності ОСОБА_1 на підставі свідоцтва про право власності, НОМЕР_1, виданого 14 серпня 2001 року Головним управлінням житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

24 липня 2012 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 був укладений іпотечний договір, який забезпечував виконання зобов"язань за договором позики № 24/07.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 12 листопада 2018 року з метою забезпечення позову ОСОБА_2 накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1, яка належить на праві приватної власності ОСОБА_1

20 листопада 2018 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Гамаль І.М. було прийнято рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень у вигляді арешту на квартиру (індексний номер 44140697 від 20.11.2018 р. 12:32:49).

07 грудня 2018 р. державний реєстратор КП "Реєстраційний центр реєстрації нерухомості та бізнесу" Прошкін О.В. прийняв рішення про державну реєстрацію права власності ОСОБА_3 на спірну квартиру. (індексний номер 44487131 від 07.12.2018 р. 17:11:37) на підставі звіту про оцінку від 07.12.2018 р., рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, листа - вимога від 18.10.2018 р. та іпотечного договору від 24 липня 2012 року.

На думку заявника, існування зареєстрованого обтяження на квартиру перешкоджало реєстрації права власності ОСОБА_3 на квартиру та було підставою для відмови у здійсненні реєстраційних дій щодо квартири.

У п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову також визначено, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з"ясувати обсяг позовних вимог, дані про відповідача, а також відповідніст виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Зважаючи на те, що з заявою про забезпечення позову звернулася ОСОБА_1, яка є відповідачем у справі, суд вважає, що не вжиття такого виду забезпечення позову не утруднить та не зробить неможливим виконання рішення суду в разі задоволення позову ОСОБА_2

Законом чітко визначено, що забезпечення позову можливе лише в разі достатньо обгрунтованого припущення про те, що невжиття заходів забезпечення може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду.

З огляду на наведене, суд приходить до висновку, що заява не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 151-153 ЦПК України, -

у х в а л и в:

Відмовити в задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором позики.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом п'ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя