Справа № 365/301/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(ЗАОЧНЕ)

21.12.2018 року Таращанський районний суд Київської області в складі:

головуючого: судді Зінкіна В.І.,

за участю секретаря судового засідання: Різник Н.В.,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду м. Тараща в загальному позовному провадженні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з даним позовом і просить розірвати шлюб між ним та відповідачем по справі, зареєстрований у відділі РАГСу Шевченківського районного управління юстиції м. Києва, актовий запис № 589 від 22.05.2015.

Причиною розірвання шлюбу є те, що сторони мають діаметрально протилежні погляди на шлюб та сім'ю, що призвело до фактичного припинення між ними шлюбних відносин. Постійне нехтування відповідачем сімейними цінностями спричиняє позивачу душевні страждання. З червня місяця 2016 року сторони припини спільне проживання, спільного господарства не ведуть, їх шлюб носить формальний характер. Вважає, що збереження шлюбу і подальше спільне проживання є неможливим.

В судове засідання позивач не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належно, подав клопотання, в якому просить проводити розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Проти заочного розгляду справи не заперечує.

Відповідач в судові засідання 12.11.2018 року, 30.11.2018 року та 21.12.2018 року не з'явилася, причини неявки суду не повідомила. Про день, час та місце розгляду справи, в силу ч. 11 ст. 128 ЦПК України, належно повідомлена.

На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Враховуючи позицію позивача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи, з'ясувавши всі обставини справи та, перевіривши їх наданими доказами, судом встановлено, між сторонами було укладено шлюб, який зареєстрований у відділі державної реєстрації актів цивільного стану Шевченківського районного управління юстиції м. Києва, актовий запис № 589 від 22.05.2015.

Від даного шлюбу сторони неповнолітніх дітей не мають.

Причиною розірвання шлюбу є те, що сторони мають діаметрально протилежні погляди на шлюб та сім'ю, що призвело до фактичного припинення між ними шлюбних відносин. Постійне нехтування відповідачем сімейними цінностями спричиняє позивачу душевні страждання. З червня місяця 2016 року сторони припини спільне проживання, спільного господарства не ведуть, їх шлюб носить формальний характер. Останній вважає, що збереження шлюбу і подальше спільне проживання є неможливим, а тому на розірванні шлюбу наполягає.

Указані обставини встановлено з матеріалів справи, вивчених в судовому засіданні.

Частиною 4 ст. 56 Сімейного кодексу України передбачено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Відповідно до ст.ст. 21, 24 Сімейного кодексу України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

З'ясувавши фактичні взаємини подружжя, дійсні причини подання позову про розірвання шлюбу, взявши до уваги обставини життя подружжя, наведені в позовній заяві, судом встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити інтересам одного з подружжя.

Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Відповідно до ч. 2 ст. 115 Сімейного кодексу України документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Понесені позивачем судові витрати підлягають стягненню з відповідача на його користь.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 3, 4, 12, 13, 19, 81, 142, 200, 206, 258, 259, 263-265, 268, 280-284, 352, 354-355 ЦПК України, ст.ст. 21, 24, 56, 104, 105, 110-113 СК України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Шлюб ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований у відділі державної реєстрації актів цивільного стану Шевченківського районного управління юстиції м. Києва, актовий запис № 589 від 22.05.2015 - розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, посвідка на постійне проживання - НОМЕР_2, видана 05.01.2015, органом 3201, РНОКПП не відомо, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1, на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, РНОКПП НОМЕР_1, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2, судовий збір в розмірі 704,80 грн.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду.

У відповідності до п.п. 15.5) п. 15 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України в редакції, яка набрала чинності з 15.12.2017, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Таращанський районний суд Київської області.

Головуючий:В. І. Зінкін