Баранівський районний суд Житомирської області
Справа № 273/1951/18
Провадження № 2/273/715/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 грудня 2018 року Баранівський районний суд Житомирської області в складі: головуючого судді Новицького Є. А. , за участі секретаря судових засідань ОСОБА_1, розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Баранівка справу за позовом ОСОБА_2 до Камянобрідської селищної ради Баранівського району Житомирської області про встановлення факту проживання однією сімєю не менше пяти років до відкриття спадщини та визначення додаткеового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2018 року ОСОБА_2 звернулася до Баранівського районного суду Житомирської області з позовом до Камянобрідської селищної ради Баранівського району Житомирської області про встановлення факту проживання однією сімєю не менше пяти років до відкриття спадщини та визначення додаткеового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Обгрунтовуючи заявлений позов ОСОБА_2 зазначає, що 31 грудня 2007 року помер ОСОБА_3 з яким вона спочатку проживала по сусідству, а потім разом.

Так, починаючи з 2001 року ОСОБА_3, все частіше просив сходити по господарству. Останні роки свого життя ОСОБА_3, дуже хворів, перестав виходити на вулицю, не мав фізичної змоги сам себе обслуговувати, внаслідок чого, він переїхав проживати в будинок до неї та її чоловіка.

Таким чином, починаючи з жовтня 2001 року по день смерті, ОСОБА_3 постійно проживав разом з нею в одному помешканні. Позивач зазначає, що вони вели спільне господарство, мали спільний побут, вона здійснювала за ним догляд.

За час їхнього спільного проживання ОСОБА_3 ще не мав пенсії, а тому, його утримання відбувалося за кошти позивача.

З огляду на викладене, з метою реалізації спадкових прав на майно померлого ОСОБА_3 позивач вирішила звернутися до суду із вказаним позовом.

Позивач в судове засідання не зявилася, через канцелярію суду подала заяву згідно якої розгляд справи просила здійснювати без її участі, наполягала на задоволенні позову.

Кам"янобрідська селищна рада заявлений позов визнала, розгляд справи просила здійснювати без участі її представника, про що подала до суду відповідну заяву.

Свідок ОСОБА_4 та ОСОБА_5 в судове засідання не зявилися, при цьому, подали до суду заяви про розгляд справи без їх участі. Крім того зазначили, що дійсно ОСОБА_3 проживав спільно із ОСОБА_2 починаючи з 2001 року, вона здійснювала за ним догляд.

Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного пристрою не здійснювалося на підставі ч. 2ст. 247 ЦПК України.

Керуючись ст. 200 ЦПК України суд розглядає справу за результатами підготовчого судового засідання.

Розглянувши надані документи і матеріали, з'ясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Судом встановлено, що 31.12.2007 року помер ОСОБА_3, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії 1-ТП №081402 (а.с. 8).

ОСОБА_3 за життя належали дві земельні ділянки з кадастровими номерами: :06:000:0028 та :06:000:0148 право на які підтверджені державними актами (а.с. 9,10).

Згідно довідки Камянобрідської селищної ради від 13.11.2018 №391 ОСОБА_3 на день смерті був зареєстрований та проживав за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 11).

Після звернення до нотаріуса позивачу стало відомо про те, що вона пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини після померлого ОСОБА_3 (а.с. 12).

Згідно п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Відповідно до ч. 2 ст. 315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Якщо права на спадкування залежить від доведення певних фактів,особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім'єю, постійного проживання разом із спадкодавцемначас відкриття спадщини,прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року тощо.

Якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд на підставі ч. 6. ст.294ЦПКУкраїни залишає заяву без розгляду і розяснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Згідно ст. 2 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», реєстрація місця проживання чи місця перебування особи або її відсутність не можуть бути умовою реалізації прав і свобод, передбачених Конституцією, законами чи міжнародними договорами України, або підставою для їх обмеження.

Аналогічна позиція викладена в постанові Верховного суду від 04.07.2018 року по справі № 404/2163/16-ц, з якої вбачається, що сама по собі відсутність реєстрації місця проживання особи за останнім місцем проживання спадкодавця не є абсолютним підтвердженням обставин про те, що спадкоємець не проживав із спадкодавцем на час відкриття спадщини, якщо передбачені ч. 3 ст. 1268 ЦК Україниобставини підтверджуються іншими належними і допустимими доказами.

З показів свідків ОСОБА_4 та ОСОБА_5 вбачається, що дійсно ОСОБА_3 проживав спільно із ОСОБА_2 більше пяти років на момент відкриття спадщини.

Отже, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в сукупності із показами свідків, суд прийшов до висновку про задоволення вимоги щодо встановлення факту спільного проживання більше пяти років на момент відкриття спадщини ОСОБА_2 та ОСОБА_3

Відповідно до статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно з частиною першою статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Частиною першою статті 1269, частиною першою статті 1270 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Таким чином, законом передбачено, що підставою для визначення додаткового строку для прийняття спадщини є наявність поважної причини його пропуску.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

З урахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку, що докази надані позивачем є достовірними і переконливими, а позовна заява є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню, адже ОСОБА_2 на думку суду, пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин, яка не знала на момент відкриття спадщини про наявне спадкове майно.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 4, 7, 8, 10, 11, 12, 13, 83, 247,258, 259, 263, 265 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Встановити факт проживання ОСОБА_2 разом з ОСОБА_3, який помер 31.12.2007 року, однією сімєю не менше пяти років до часу відкриття спадщини за адресою: с. Тартак, Баранівського району Житомирської області з 01.10.2001 року по 31.12.2007 року.

Визначити ОСОБА_2, додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті спадкодавця, ОСОБА_3, який помер 31 грудня 2007 року, тривалітю один місяць.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Є.А. Новицький