Справа № 297/1642/18
Ухвала

про залишення позовної заяви без руху

13 серпня 2018 року м. Берегово

Суддя Берегівського районного суду Закарпатської області Фейір О. О., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, стягнення аліментів на утримання дитини, поділ спільного майна подружжя та визнання права власності на частину нерухомого майна,

встановив:

ОСОБА_1 звернулася до Берегівського районного суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, зареєстрованого 29 травня 1999 року у Відділі реєстрації актів цивільного стану Берегівського районного управління юстиції Закарпатської області за актовим записом № 54, стягнення аліментів на утримання дитини ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, в твердій грошовій сумі в розмірі 2000 гривень щомісяця до досягнення дитиною повноліття, поділ спільного майна подружжя шляхом визнання за ОСОБА_1 права власності на 1/2 частину нежитлової будівлі в АДРЕСА_1, визнання за ОСОБА_2 права власності на 1/2 частину нежитлової будівлі в АДРЕСА_1, визнання за ОСОБА_1 права власності на 1/2 частину житлового будинку в АДРЕСА_1, визнання за ОСОБА_2 права власності на 1/2 частину житлового будинку в АДРЕСА_1.

Перевіривши матеріали позовної заяви, вважаю, що така не відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України, виходячи з наступного.

Пунктами 4, 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України встановлено, що позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

При цьому, позивачем не обґрунтовано позовні вимоги до ОСОБА_2, що полягають у визнання за останнім права власності.

Адже, відповідно до ст. 392 ЦК України, власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Як вбачається з позовної заяви ОСОБА_1, така містить одну вимогу немайнового характеру - розірвання шлюбу, та чотири вимоги майнового характеру - визнання за позивачем права власності на 1/2 частину нежитлової будівлі, визнання за відповідачем права власності на 1/2 частину нежитлової будівлі, визнання за позивачем права власності на 1/2 частину житлового будинку та визнання за відповідачем права власності на 1/2 частину житлового будинку.

Однак, позивачем сплачено судовий збір за вимогу про розірвання шлюбу в розмірі 704,80 гривень, та судовий збір тільки за одну з вимог майнового характеру в розмірі 704,80 гривень, тоді як слід було сплатити судовий збір за всі вимоги майнового характеру або подати документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Пунктом 1.1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено справляння судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру в розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що, враховуючи ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2018 рік», становить 704,80 гривень.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, позовну заяву ОСОБА_1 слід залишити без руху, надавши позивачу строк для виправлення недоліків позовної заяви, роз'яснивши, що у випадку не усунення недоліків у строк, встановлений судом, така буде вважатись не поданою та повернута позивачеві.

Керуючись ст. ст. 175, 185 ЦПК України,

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, стягнення аліментів на утримання дитини, поділ спільного майна подружжя та визнання права власності на частину нерухомого майна - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків 2 (два) днів з моменту отримання копії ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Фейір О. О.