Справа № 386/802/18
Провадження № 2/386/370/18
УХВАЛА

про витребування доказів

28 грудня 2018 року смт. Голованівськ

Голованівський районний суд Кіровоградської області

В складі головуючого судді Гарбуз О. С.

з участю: секретаря судового засідання Фенюшиної Ю.Ю.,

позивача ОСОБА_1,

представника позивача ОСОБА_2,

представників відповідача Боруша А.О.,

Науменка І.Ф.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку спрощеного позовного провадження клопотання представника позивача ОСОБА_2 про витребування доказів по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Голованівської центральної районної лікарні Кіровоградської області про визнання незаконним та скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі, виплату середнього заробітку за час вимушеного прогулу та стягнення моральної шкоди,

встановив:

ОСОБА_1 06.08.2018 року звернулась до суду з вищезазначеним позовом.

Представник позивача 28.12.2018 року подала до суду клопотання про витребування доказів, в якому просить витребувати з Голованівської центральної районної лікарні Кіровоградської області довідку про заробітну плату за березень 2018 року ОСОБА_1, наказ КЗ «Голованівської ЦРЛ» №92/1 від 10.04.2018 року та наказ КЗ «Голованівської ЦРЛ» №155-К від 26.03.2018 року. Клопотання обґрунтовує тим, що відповідач на адвокатський запит від 18.07.2018 року та на запит позивача від 16.11.2018 року, не надав останній витребувані докази, які можуть підтвердити обставини викладені в позовній заяві. Вказує, що довідка про заробітну плату за березень 2018 року необхідна для визначення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, оскільки при звільненні ОСОБА_1 відповідачем була видана довідка з недостовірними відомостями про те, що позивач працювала у травні та червні 2018 року, однак в цей період вона не працювала. Наказ від 26.03.2018 року може підтвердити факт поновлення позивача на роботі на посаді головної медичної сестри, однак наказом від 29.12.2017 року №186 її посаду скоротили, внесли зміни в штатний розклад та замість посади головної медичної сестри ввели посаду сестри медичного координатора, а тому позивача відповідач мав би поновити саме на посаді сестри медичного координатора. Наказ від 10.04.2018 року може підтвердити факт скасування наказу відповідача про попередження про звільнення позивача від 27.03.2018 року, оскільки у відзиві відповідач стверджує, що позивачу було запропоновано вакантну посаду дезінфектора посилаючись на лист від 27.03.2018 року №304/01-24, однак відповідно до листа Управління держпраці у Кіровоградській області №П/381-04-02.10 від 17.05.2018 року зазначено, що попередження про звільнення від 27.03.2018 року було скасовано наказом від 10.04.2018 року №92/1. Представник позивача зазначає, що клопотання про витребування доказів подано з пропуском строку, встановленого ЦПК України, оскільки до першого судового засідання вона та позивач перебували на лікуванні, а також необхідність витребування таких документів виникла після отримання відзиву на позов з доданими до нього документами. Позивачем були здійснені заходи щодо збирання доказів, однак відповідач на перший запит від 18.07.2018 року повідомив про неможливість у п'ятиденний строк надати витребувані докази, а на запит від 16.11.2018 року взагалі не надав жодної відповіді.

Представник позивача в судовому засіданні зменшила вимоги за клопотанням про витребування доказів та просила витребувати лише довідку про заробітну плату за березень 2018 року ОСОБА_1 та копію наказу КЗ «Голованівської ЦРЛ» №92/1 від 10.04.2018 року.

Позивач в судовому засіданні підтримала клопотання її представника, просила його задовольнити.

Представники відповідача в судовому засіданні заперечували щодо задоволення клопотання, оскільки таке клопотання подано з пропуском встановленого законом строку, дії позивача та її представника направлені на затягування розгляду справи, порушення розумного строку розгляду справи. Таке ж клопотання про витребування доказів представник позивача раніше подавала до суду в задоволені якого було відмовлено, однак представник позивача звертається повторно з тими ж самими вимогами і з тих самих підстав. Їм відомо, що позивач зверталась до відповідача із заявою про надання вказаних в клопотанні документів, на що вони рекомендували відповідачу надати такі документи, однак чи надавались документи позивачу їм не відомо. Просили відмовити в задоволенні клопотання.

Представник відповідача ОСОБА_3 в судовому засіданні надав суду копію наказу Голованівської ЦРЛ №155-К від 26.03.2018 року та вказав, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов'язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Розглянувши клопотання про витребування доказів, заслухавши думку учасників судового процесу, суд приходить до висновку про його задоволення, виходячи зі слідуючого.

Відповідно до ст. 84 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

За нормами ч. 2 ст. 83 ЦПК України позивач, особи, яким надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати суду докази разом з поданням позовної заяви.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України, яка кореспондується з ч. 3 ст. 12 цього Кодексу, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Суд, зберігаючи об'єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених ЦПК України (п. 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України).

Відповідно до частин 1, 2 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов'язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Судом встановлено, що строк подачі клопотання про витребування доказів представником позивача пропущено з поважних причин, оскільки після звернення до суду з позовом, виявлено неможливість позивачем та її представником самостійно отримати документи, які просить витребувати, на запит позивача відповідачем не надано такі документи. Крім того, перебування на лікуванні позивача та її представника, також є поважною причиною пропуску строку подачі клопотання.

Суд вважає, що обставини, для підтвердження яких потрібні докази, що підлягають витребуванню - зокрема через неможливість отримання інформації іншим шляхом ніж в судовій процедурі, є необхідними для перевірки доводів позивача щодо неправомірності її звільнення, а саме: запропонування вакантної посади під час звільнення в той час, коли наказ про попередження про звільнення було скасовано наказом, копію якого просить витребувати. Також, є необхідним отримання довідки про заробітну плату позивача за березень 2018 року, оскільки при звільненні їй було надано довідку про заробітну плату за останні два календарні місяці травень-червень 2018 року, тоді як після отримання розширеної довідки про заробітну плату за квітень-липень 2018 року, встановлено, що у травні та червні 2018 року позивач перебувала у відпустці.

Судом враховується, що однією з позовних вимог заявлених позивачем є виплата заробітку за час вимушеного прогулу, розмір якого обчислюється з урахуванням Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженої Постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 року №100, згідно абзацу четвертого п. 2 Розділу ІІ якого, якщо протягом останніх двох календарних місяців працівник не працював, середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за попередні два місяці роботи, а тому витребування довідки за березень 2018 року пов'язано з необхідністю уточнення позовних вимог позивачем про розмір заробітку за час вимушеного прогулу.

Доводи представників відповідача про те, що клопотання про витребування доказів представником позивача заявляється з тих самих підстав, на які посилалась у попередньому клопотанні є безпідставними, оскільки на відмінну від клопотання поданого до суду 01.11.2018 року, в клопотанні, яке розглядається, представник позивача наводить вжиті заходи для отримання витребуваних доказів самостійно.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2, 10, 12, 84, 222, 258-261, 353 ЦПК України, суд -

постановив:

Клопотання представника позивача ОСОБА_2 про витребування доказів по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Голованівської центральної районної лікарні Кіровоградської області про визнання незаконним та скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі, виплату середнього заробітку за час вимушеного прогулу та стягнення моральної шкоди - задовольнити повністю.

Витребувати у Голованівської центральної районної лікарні Кіровоградської області належним чином завірену копію наказу Голованівської центральної районної лікарні Кіровоградської області від 10.04.2018 року №92/1 та довідку про заробітну плату ОСОБА_1 за березень 2018 року.

Встановити строк виконання ухвали протягом п'яти днів з дня отримання її копії.

Роз'яснити особі у якої витребовуються докази, що у разі, якщо вона не має можливості подати доказ, який вимагає суд, взагалі або у встановлені судом строки, вона зобов'язана повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п'яти днів з дня отримання ухвали (ч. 7 ст. 84 ЦПК України).

Відповідно до частин 8, 9 ст. 84 ЦПК України, у разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом. Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов'язку подати витребувані судом докази.

Ухвала суду виконується негайно, в порядку встановленому для виконання судових рішень.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її проголошення. Відповідно до ч. 2 ст. 353 ЦПК України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Гарбуз О. С.