Справа № 758/8422/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 вересня 2018 року місто Київ

Подільський районний суд м. Києва

в складі: головуючої-судді Ларіонової Н.М.,

за участю секретаря Горбані О.В.,

за участю заявника ОСОБА_2

за участю: заінтересованої особи - ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі районного суду цивільну справу за заявою ОСОБА_2, заінтересовані особи: ОСОБА_4, ОСОБА_5 про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами, -

ВСТАНОВИВ :

В червні 2018 р. заявниця звернулася до районного суду із заявою про встановлення факту родинних відносин, а саме те, що ОСОБА_6, який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 року,був її батьком. Свої вимоги мотивує тим, що після смерті її батька ОСОБА_6 відкрилась спадщина на належне їй майно, після чого вона звернулась до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини за законом, надавши документи, які підтверджують родинні відносини із спадкодавцем. У видачі свідоцтва про право власності на спадщину їй було відмовлено, оскільки у свідоцтві про народження померлого було зазначено його ім»я «ОСОБА_6», а в свідоцтві про смерть померлого вказано ім»я «ОСОБА_6», що виключає можливість встановлення родинних відносин між заявником та померлим. Наведені вище обставини стали підставою для звернення до суду.

У судовому засіданні заявник підтримала заяву в повному обсязі та надала пояснення, аналогічні викладеним в заяві обставинам.

Заінтересована особа - ОСОБА_4 у судовому засіданні підтримала заяву в повному обсязі та надала пояснення, аналогічні викладеним в заяві обставинам, просила задовольнити заяву в повному обсязі.

Заінтересована особа - ОСОБА_5 в судове засідання не з'явилась, подала заяву про розгляд справи за її відсутності, в якій зазначила, що заперечень по суті заявлених вимог не має та не заперечує щодо задоволення заяви.

Суд, заслухавши пояснення заявника та заінтересованої особи, встановивши обставини справи та перевіривши їх доказами, приходить до таких висновків.

В судовому засіданні встановлено, що заявник, ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1 є донькою ОСОБА_6 та ОСОБА_8, згідно свідоцтва про народження НОМЕР_1 від ІНФОРМАЦІЯ_6 року народження.

ІНФОРМАЦІЯ_5 року ОСОБА_6 помер, згідно свідоцтва про смерть НОМЕР_2 від ІНФОРМАЦІЯ_5 року.

Судом встановлено, що за життя ОСОБА_6 згідно державного акту на право власності на земельну ділянку Серії НОМЕР_3 від 26.12.2005 р. належала земельна ділянка площею 3,33 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Шпендівської сільської ради Кагарлицького району Київської області.

Після смерті ОСОБА_6 із спадкоємців за законом першої черги на спадкування залишились його діти , а саме ОСОБА_9, ОСОБА_4 та ОСОБА_5, інших спадкоємців за законом першої черги не залишилось.

ОСОБА_4 та ОСОБА_5 спадщини ОСОБА_6 не приймали та не подавали заяв про прийняття спадщини до державного ноатіуса Кагарлицької районної державної нотаріальної контори.

Заявник ОСОБА_7 звернулась до державного нотаріуса Кагарлицької районної державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті свого батька ОСОБА_6

20.06.2018 року Державний нотаріус Кагарлицької районної державної нотаріальної контори Київської області, Грачова Л.І. відмовила заявнику у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_6, у зв»язку з необхідністю встановлення факту родинних відносин між померлим ОСОБА_6 та заявником , оскільки в свідоцтві про народження заявника в графі батько вказно «ОСОБА_6», а в свідоцтві про смерть померлого вказано «ОСОБА_6», що виключає можливість встановлення родинних відносин між заявником та померлим ОСОБА_6

Як вбачається з наданих документів, 06.02.2009 року ОСОБА_6 було складено заповіт посвідчений секретарем Шпендівської сільської ради Загородньою Т.Г. та зареєстрованим в реєстрі № 1 , відповідно до якого ОСОБА_6 вищезазначену земельну ділянку заповів заявнику.

Встановлення факту родинних відносин необхідно заявниці для оформлення спадщини, тобто цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки для заявниці - право на отримання спадкового майна.

Відповідно до ч.1 ст.293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Згідно п.5 ч.2 ст.293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення. Встановлення даного факту безпосередньо породжує юридичні наслідки для заявника - право на спадщину.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Пунктом п.1 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 р. № 5 «Про судову практику у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» судам дано роз'яснення, що в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: - згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; - чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; - заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; - встановлення факту не пов'язується з наступним вирішенням спору про право.

У відповідності до п.7 вказаної постанови Пленуму, суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові, зокрема, для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину.

За наданими суду матеріалами суд вбачає, що померлий ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_5 р., є батьком ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3.

За розглядом справи на виконання положень ст.ст.76-81 ЦПК України заявницею надано до суду належні та допустимі докази в обґрунтування поданої заяви, суд вбачає, що встановлення заявленого факту родинних відносин є необхідним заявниці для виникнення у неї права на спадщину та оформлення у подальшому свідоцтва на спадщину.

Спір про право між заявницею та заінтересованим особами в справі ОСОБА_4 та ОСОБА_5, як спадкоємцями, відсутній, що підтвердили останні, подавши суду відповідні заяви.

З урахуванням викладеного, на основі повно та всебічно з'ясованих обставин справи, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню, суд приходить до висновку приходить до висновку про задоволення заяви ОСОБА_2, оскільки вимоги засновані на законі, є обґрунтованими та доведені в судовому засідані.

На підставі викладеного, керуючись п.9, 15.5 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України (2017 р.) ст.ст.4, 13, 76-80, 89, 258-259, 263, 264, 265, 268, 273, 293, 294, 315, 319, 354 ЦПК України, -

В И Р І Ш ИВ :

Заяву ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин - задовольнити.

Встановити факт родинних відносин, а саме: що ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 р., є батьком ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 (ІПН НОМЕР_4, зареєстроване місце проживання за адресою: 01025, АДРЕСА_1).

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду міста Києва шляхом подачі апеляційної скарги через Подільський районний суд м.Києва протягом 30 днів з дня проголошення судового рішення.

Учасник справи, якому копія повного судового рішення не була вручена в день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 30 днів з дня вручення йому копії повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Н. М. Ларіонова