Справа №295/6045/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.12.2018 року м. Житомир

Богунський районний суд міста Житомира в складі:

головуючої судді Ведмідь Н.В.,

за участю секретаря Бойченко Т.М.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у порядку загального позовного провадження клопотання представника позивача ОСОБА_1 про призначення повторної судово-генетичної експертизи по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа Відділ державної реєстрації актів цивільного стану Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у Житомирській області про оспорювання батьківства та виключення відомостей як батька з актового запису про народження дитини,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_2 звернувся до Богунського районного суду м. Житомира з позовом до ОСОБА_3, третя особа Відділ державної реєстрації актів цивільного стану Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у Житомирській області про оспорювання батьківства та виключення відомостей як батька з актового запису про народження дитини.

01.06.2018 року позивачем подано клопотання про призначення судово-генетичної експертизи, у якій він просить призначити генетичну експертизу, проведення якої доручити судовим експертам Вінницького науково-дослідного експертно-криміналістичний центр МВС України (м. Вінниця, вул. В. Порика, 8) та на вирішення експертизи поставити питання чи є ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, біологічним батьком ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2.

Ухвалою суду від 31.17.2018 року клопотання ОСОБА_2 про призначення судово-генетичної експертизи по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа Відділ державної реєстрації актів цивільного стану Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у Житомирській області про оспорювання батьківства та виключення відомостей як батька з актового запису про народження дитини задоволено, призначено у справі судово генетичну експертизу, проведення якої доручено експертам Вінницького науково-дослідного експертно-криміналістичний центр МВС України, на вирішення експертизи поставлено питання, чи є ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 біологічним батьком ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2?

25.10.2018 року директором Вінницького науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України ОСОБА_5 до суду надіслано висновок експерта № 626 від 17.10.2018 року, який складений на виконання ухвали суду від 31.07.2018 року, згідно якого ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3 може бути біологічним батьком ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_4 Ймовірність даної події складає 99,99999%.

19.12.2018 року представник позивача ОСОБА_1 подав до суду клопотання про призначення повторної судово-генетичної експертизи, яке умотивовано тим, що у висновку експерта відсутня чітка відповідь на поставлене питання, кров у сторін не відбиралась та експертом також порушено п. 2.5.4 та 2.5.5 Правил проведення судово-медичних експертиз (досліджень) у відділеннях судово-медичної імунології бюро судово-медичної експертизи, затверджених Наказом, Міністерства охорони здоров'я України від 17 січня 1995 року № 6 , що викликає сумніви щодо правильності експертного висновку та є необхідним призначити повторну експертизу.

Позивач у судове засідання не зявився, його представник ОСОБА_1 подав до суду заяву, у якій просив судове засідання проводити без їх участі, клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Відповідачка у судове засідання не зявилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, причини неявки суду не повідомила.

Представник третьої особи у судове засідання не зявився, надіслав до суду заву про розгляд справи без участі представника третьої особи.

У відповідності до ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи та клопотання, суд прийшов до наступного висновку.

Відповідно до ст. 136 Сімейного кодексу України, особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред'явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. Оспорювання батьківства неможливе у разі смерті дитини. Не має права оспорювати батьківство особа, записана батьком дитини, якщо в момент реєстрації себе батьком дитини вона знала, що не є її батьком, а також особа, яка дала згоду на застосування допоміжних репродуктивних технологій відповідно до частини першої статті 123 цього Кодексу. До вимоги чоловіка про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини позовна давність не застосовується.

Відповідно до ст. 76 Цивільного процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Частина 1-3 ст. 102 ЦПК України визначено, що висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Відповідно до приписів ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для зясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно ч. 1 ст. 104 ЦПК України, про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Згідно ч. 2 ст. 113 ЦПК України якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

У п. 3 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 р. № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» розяснено, що питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі будь-яких доказів про це, зокрема, висновку експертизи, у тому числі судово-генетичної.

Відповідно до п.2.5.1. Правила проведення судово-медичних експертиз (досліджень) у відділеннях судово-медичної імунології бюро судово-медичної експертизи, затверджених наказом Міністерства охорони здоров'я України від 17 січня 1995 року N 6, експертизи спірного батьківства, спірного материнства і підміни дітей проводяться з метою встановлення можливості чи неможливості походження дитини від передбачених осіб на підставі законів наслідування властивостей людського організму методом геномної дактилоскопії, або шляхом дослідження групового поліморфізму антигенів, білків, ферментів тощо.

Пунктом 2.5.4. Правил визначено, що експертиза спірного батьківства, спірного материнства і підміни дітей проводиться в такій послідовності: а) ознайомлення з наданими документами; б) збір анамнезу (перенесені захворювання, трансфузії крові тощо); в) відбір крові і слини; г) аналіз крові, а при необхідності і слини; д) складання підсумку.

З матеріалів справи вбачається, що експерт, будучи попереджений про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 КК України за завідомо неправдивий висновок і за відмову без поважних причин від покладених на нього обов'язків, при проведенні експертизи керувався Інструкцією з організації проведення та оформлення експертних проваджень у підрозділах Експертної служби Міністерства внутрішніх справ України, яка затверджена Наказом МВС України 17.07.2017 № 591, яка встановлює організаційно-управлінські засади діяльності Експертної служби МВС та науково-дослідних експертно-криміналістичних центрів з приймання, реєстрації, обліку, зберігання, дослідження та повернення ініціатору матеріалів, що надходять для проведення судової експертизи, експертних досліджень, та оформлення їх результатів, що не було спростовано заявником, а тому суд дійшов висновку, що порушень при проведенні експертизи, які б викликали сумнів в його правильності, не було.

Відповідно до ст.ст. 10, 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Оскільки заявником не було надано суду переконливих доказів того, що висновок експерта суперечить іншим матеріалам справи, викликає сумнів в його правильності або є неповним та неясним, у зв'язку з чим його можливо визнати необґрунтованим, також експертом у висновку надана відповідь на поставлене перед ним питання, посилання представника позивача щодо неналежного відібрання та недослідження зразків крові, що впливає на висновок експерта також не знайшло свого підтвердження, тому суд не вбачає підстав для призначення повторної судово-медичної експертизи.

Керуючись ст. ст. 76, 102-104, 189, 197, 252, 260, 352-354ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_1 про призначення повторної судово-генетичної експертизи по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа Відділ державної реєстрації актів цивільного стану Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у Житомирській області про оспорювання батьківства та виключення відомостей як батька з актового запису про народження дитини - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Житомирського апеляційного суду протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

У відповідності до п.п. 15.5 п.п.15 п. 1 Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а саме Богунський районний суд м. Житомира.

Суддя