Провадження № 2/760/5088/18
РІШЕННЯ

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 грудня 2018 року Солом'янський районний суд м. Києва

в складі:головуючого судді- Лазаренко В.В.
за участю секретаря - Каліщук М.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до Київської міської ради про визнання права власності, -

В С Т А Н О В И В:

05.05.2018 позивач ОСОБА_3 через свого представника - адвоката ОСОБА_5 звернулася в суд з позовом до відповідача Київської міської ради, в якому просить визнати за нею право власності на квартиру АДРЕСА_1.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що вищевказана квартира належить їй на праві власності згідно з правовстановлюючим документом - довідкою ЖБК «Темп-2» від 06.05.1992 року за № 39, що підтверджується також інформаційною довідкою КП КМР «КИЇВСЬКЕ МІСЬКЕ БЮРО ТЕХНІЧНОЇ ІНВЕНТАРИЗАЦІЇ» № КВ-2017 № 15537 від 13.05.2017 року.

Однак, правовстановлюючий документ - довідка ЖБК «Темп-2» № 39 від 06.05.1992 за був втрачений.

Отримати дублікат втраченого правовстановлюючого документу неможливо, у зв'язку з тим, що ЖБК «Темп-2» був ліквідований, правонаступників у нього немає, що підтверджується даними з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Для отримання дубліката правовстановлюючого документу вона зверталась до КП КМР «КИЇВСЬКЕ МІСЬКЕ БЮРО ТЕХНІЧНОЇ ІНВЕНТАРИЗАЦІЇ», однак їй надано відповідь про відсутність в Бюро даної довідки.

За таких обставин звернулась до суду за захистом своїх прав та просить позов задовольнити в повному обсязі.

В судове засідання позивач та її представник не з'явилися, від представника позивача надійшла заява, в якій вона просить розглядати справу у її відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить позов задовольнити.

Представник відповідача Київської міської ради в судове засідання не з'явився, подав суду відзив, в якому просить прийняти рішення на підставі поданих позивачем доказів та справу слухати у відсутності представника відповідача.

При таких обставинах суд знаходить за можливе розглянути справу за відсутності сторін.

У зв'язку з тим, що розгляд справи здійснюється за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом встановлено, що квартира АДРЕСА_2 належить на праві власності та зареєстрована за ОСОБА_3 на підставі довідки ЖБК «Темп-2» № 39 від 06.05.1992 року, що вбачається з Інформаційної довідки КП КМР «Київське міське бюро технічної інвентаризації» КВ-2017 № 15537 від 13.05.2017.

Про те, що вказана квартира на праві власності належить позивачу також вбачається з копії інвентаризаційної справи на квартиру АДРЕСА_2.

Як зазначила позивач, оригінал правовстановлюючого документу - довідки ЖБК «Темп-2» №39 від 06.05.1992 був втрачений і у неї відсутня можливість відновити втрачений правовстановлюючий документ, оскільки ЖБК «Темп-2» був ліквідований, а правонаступників у нього немає.

Вказана обставина підтверджується Витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Крім того, згідно відповіді КП КМР «Київське міське бюро технічної інвентаризації» № 062/14-4865 (И-2017) від 25.04.2017 в Бюро відсутня довідка ЖБК «Темп-2» № 39 від 06.05.1992.

З Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна щодо об'єкта нерухомого майна № 146149631 від 20.11.2018 вбачається, що в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно відсутні відомості щодо реєстрації права власності на квартиру АДРЕСА_2.

Відсутність у позивача оригіналу довідки ЖБК «Темп-2» № 39 від 06.05.1992, яка є правовстановлюючим документом на квартиру АДРЕСА_2, є перешкодою для реєстрації права власності на вказане нерухоме майно у Єдиному державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень.

Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відповідно до ст. 316 ЦК України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні (ч. 1 ст. 321 ЦК України).

За правилами ст. 392 ЦК України власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Отже, враховуючи вищенаведена, а також те, що квартира АДРЕСА_2 на праві власності належить позивачу, однак правовстановлюючий документ на вказану квартиру нею втрачено і його відсутність не дозволяє їй повною мірою реалізувати своє право власності на квартиру, суд знаходить вимоги позивача обґрунтованими та приходить до висновку задоволення позову.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 15, 316, 321, 392 ЦК України, ст.ст. 4-5, 7, 12-13, 76-81, 223, 247, 258-259, 263-265 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_3 /03186, АДРЕСА_3, РНОКПП НОМЕР_1/ до Київської міської ради /01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 36, / про визнання права власності - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_3 право власності на квартиру АДРЕСА_4.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Дата складення повного судового рішення 26.12.2018.

Суддя В.В. Лазаренко