Справа № 357/2891/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 липня 2018 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Кошель Б. І. ,

при секретарі Кривенко О. С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Білоцерківської міської ради Київської області, третя особа: ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В :

Позивачка звернулась до суду з вказаним позовом, посилаючись на те, що 29.06.2016 року померла її баба ОСОБА_3, після його смерті залишилося спадкове майно, яке складається із квартири АДРЕСА_1. За життя ОСОБА_3 вчинила заповіт, яким зазначену квартиру заповідала ОСОБА_1 Тобто позивачка являється спадкоємцем за заповітом, однак прийняти спадщину вона не може, оскільки вчасно не подала до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Посилаючись на зазначені обставини, позивачка просила суд надати їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

У судове засідання позивачка не з'явилась, про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, представник позивачки подала до суду заяву про розгляд справи за їхньої відсутності, позовні вимоги підтримала у повному обсязі.

Відповідач в судове засідання свого представника не направив, про місце та час розгляду справи повідомлений належним чином, подав до суду клопотання про розгляд справи за відсутності його представника, при вирішенні справи покладається на розсуду суду.

Третя особа, ОСОБА_2 в судове засідання не зявився, про місце та час розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суду не відомі, подав до суду клопотання про розгляд справи за його відсутності, проти задоволення позовних вимог не заперечував.

Суд, повно та всебічно зясувавши всі обставини, що мають значення для правильного вирішення справи та надавши їм належну правову оцінку, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Згідно ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Стаття 3 ЦПК України визначає, що цивільне судочинство здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України "Про міжнародне приватне право", законів України, що визначають особливості розгляду окремих категорій справ, а також міжнародних договорів, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України.

Згідно ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Судом встановлено, що 29.06.2016 року померла ОСОБА_3, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії І-ОК №373576.

Після її смерті залишилося спадкове майно, яке складається із квартири АДРЕСА_1.

Приватний нотаріус Білоцерківського міського нотаріального округу в Київській області ОСОБА_4 відмовив позивачці у видачі свідоцтва про право на спадщину на майно, яке залишилось після померлої ОСОБА_3, оскільки спадщину у встановлений строк спадкоємець не прийняв, що підтверджується розясненням №66/02-14 від 01.02.2018 року та постановою про відмову у прийнятті заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину №163/02-31 від 30.03.2018 року.

Згідно відповіді приватного нотаріуса Білоцерківського міського нотаріального округу в Київській області ОСОБА_4 від 17.05.2018 року №252/02-14 щодо майна померлї 29.06.2016 року ОСОБА_3 нотаріальною конторою була заведена спадкова справа №47/2017.

Як вбачається із матеріалів зазначеної спадкової справи померла ОСОБА_3 за життя вчинила заповіт, яким належну їй на праві власності згідно свідоцтва про право власності на квартиру від 10.06.2002 року заповідала в рівних частинах ОСОБА_5 та ОСОБА_1, що підтверджується заповітом від 02.10.2002 року.

Згідно витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі №52091251 від 30.05.2018 року ОСОБА_5 помер 31.12.2017 року та щодо його майна заведено спадкову справу за №246/2018, спадкоємцем після його смерті є син ОСОБА_2.

Згідно ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Ст. 1270 ЦК України обумовлено строк для прийняття спадщини - шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини

Відповідно до ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

На підставі ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Судом встановлено, що позивачка у встановлений ст.1270 ЦК України строк не подала до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, оскільки не проживала разом із ОСОБА_3 та дізналась про існування заповіту в поточному році.

Крім того, позивачка надала суду виписки з медичної картки амбулаторного (стаціонарного) хворого №6084 та №А08035318 щодо перебування на стаціонарному лікуванні в період з 26.06.2016 року по 08.07.2016 року та амбулаторного лікування за період липень-грудень 2016 року.

Враховуючи, що позивачка є спадкоємицею за заповітом, а також поважність причини, яка перешкоджала їй подати заяву про прийняття спадщини, суд вважає за можливе надати ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. ст.ст. 2, 3, 4, 12, 13, 81, 263-265, 273 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 (паспорт серії СК 956861, РНОКПП: НОМЕР_1, місце проживання - АДРЕСА_2, Київська обл.) додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3, яка померла 29.06.2016 року, протягом трьох місяців з дня вступу рішення суду в законну силу.

Рішення може бути оскаржене.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається до Апеляційного суду Київської області через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СуддяОСОБА_6