У Х В А Л А

Іменем України

06 серпня 2018 року Деснянський районний суд м.Києва у складі:

головуючого судді Зотько Т.А.

за участю секретаря судових засідань Малинки А.Ю.

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду м. Києва позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення грошових коштів, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 у жовтні 2017 року звернувся до Деснянського районного суду м.Києва з позовом до ОСОБА_3 про стягнення грошових коштів, мотивуючи свої вимоги тим, що між сторонами було укладено договір позики на загальну суму 16500 дол.США, на підтвердження чого було складено боргову розписку від 22.10.2010. У зв'язку із невиконанням відповідачем своїх зобов'язання щодо зазначених грошових коштів, позивач звернувся до суду із даним позовом про стягнення з ОСОБА_3 на його користь заборгованості у розмірі 16500 дол.США, що у гривневому еквіваленті за курсом НБУ на день позики становило 132000 грн.

Ухвалою судді Деснянського районного суду м.Києва ОСОБА_4 від 31.10.2017 було відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду.

На підставі протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.01.2018, у зв'язку із звільненням судді ОСОБА_4, справу було передано на розгляд новому складу суду - головуючому Зотько Т.А.

Ухвалою від 29.01.2018 вищевказана справа була прийнята до провадження судді, з призначенням підготовчого засідання.

Позивач у підготовче засідання 06.08.2018 повторно не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся судом за адресою, вказаною у позовній заяві.

З метою належного сповіщення позивача про розгляд даної справи, судом здійснювався запит щодо зареєстрованого у встановленому законом порядку місця проживання позивача, як вбачається з витягу з реєстру територіальної громади м.Києва позивач ОСОБА_2 зареєстрованим по м.Києву не значиться. Будь-якою іншою інформацією, щодо місця проживання позивача, окрім зазначеної в позовній заяві, суд не володіє.

Вся направлена позивачу поштова кореспонденція за адресою зазначеною ним особисто в позовній заяві, повернулася на адресу суду за закінченням терміну зберігання у поштовому відділенні.

Відповідач у підготовче засідання повторно не з'явилась, про час та місце розгляду справи повідомлялась судом належним чином, шляхом розміщення оголошення про виклик до суду на офіційному веб-порталі судової влади.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд приходить до наступного.

Відповідно до положень ч.3 ст.131 Цивільного процесуального кодексу України, учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з'явились в судове засідання без поважних причин.

Частиною першою ст.198 ЦПК України визначено, що підготовче засідання проводиться за правилами, встановленими главою 6 цього розділу, з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених цим Кодексом.

За нормами ч. 5 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез'явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу, зокрема, про залишення позовної заяви без розгляду.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач повторно не з'явився в судове засідання, докази, які мали підтвердити поважні причини неявки позивача до суду в матеріалах справи відсутні, позивач не скористався процесуальним правом подати заяву про розгляд справи у його відсутність, в той же час проведення розгляду справи без участі позивача суперечить положенням цивільного процесуального законодавства.

Так, згідно з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду об'єктивно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

А відтак, беручи до уваги вище наведене, суд дійшов висновку, що відповідно до вимог цивільного процесуального законодавства повторна неявка позивача в судове засідання є підставою для залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення грошових коштів

Згідно ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 198, 200, 223, 257, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення грошових коштів- залишити без розгляду.

Роз'яснити, що після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, позивач має право звернутись до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена протягом 15 днів з дня її проголошення шляхом подання безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва апеляційної скарги. В разі оголошення вступної та резолютивної частини ухвали або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи строк оскарження ухвали обчислюється з дня складання її повного тексту.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, а у разі постановлення ухвали поза межами судового засідання або в судовому засідання у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи - з моменту підписання ухвали суддею (суддями).

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Повний текст ухвали суду складено 07.08.2018.

Суддя