Справа № 646/4856/18
№ провадження 2/646/1445/2018
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06.12.18 року м.Харків

Червонозаводський районний суд міста Харкова у складі:

головуючий суддя Єжов В.А.

за участю секретаря Костіна О.Б.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини та встановлення юридичного факту,

ВСТАНОВИВ:

В липні 2017 року позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, який в подальшому уточнила, та просила визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлого 30.06.2017 племінника ОСОБА_3 протягом трьох місяців з дня набрання законної сили рішенням суду та встановити факт, що вона є рідною сестрою ОСОБА_4, який помер 26.01.2012 та рідною тіткою його сина ОСОБА_3 померлого 30.06.2017.

Позовні вимоги мотивувала тим, що 30.06.2017 помер її рідним племінник ОСОБА_3 Після його смерті відкрилась спадщина у вигляді однокімнатної квартири за адресою: АДРЕСА_1, де спадкодавець був зареєстрований та проживав до смерті. Померлим заповіт складено не було, внаслідок чого має місце спадкування за законом. Позивач відповідно до ст.1263 ЦК України, як рідна тітка померлого, належить до спадкоємців третьої черги.

Позивач звернулася до Першої Харківської державної нотаріальної контори, проте їй було відмовлено в прийнятті спадщини в зв`язку з пропуском встановленого законодавством строку. Також з`ясувалося, що після смерті ОСОБА_3 було заведено спадкову справу у приватного нотаріуса ОСОБА_5 за заявою спадкоємця ОСОБА_2, відповідача у справі.

Позивач зазначає, що строк для прийняття спадщини нею було порушено з поважних причин, а саме: переживань з приводу смерті рідного племінника, тривалого поганого самопочуття, перебуванні на лікуванні, що підтверджується медичною картою. Тому вважає, що є підстави для визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини.

Також позивач не має можливості надати актовий запис про народження свого брата ОСОБА_6 для підтвердження родинних звязків, оскільки зазначений документ не зберігся, тому просила суд встановити факт родинних звязків з батьком спадкодавця та самим спадкодавцем.

03.08.2018 ухвалою судді відкрито провадження у справі, витребувано з відділу державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Головного управління юстиції у Харківській області копію актового запису про смерть ОСОБА_3 та у приватного нотаріуса ХМНО ОСОБА_5 відомості про осіб, які звернулися з заявами про прийняття спадщини або про відмову від спадщини, а також про видачу свідоцтва про право на спадщину та належним чином завірену копію спадкової справи після смерті ОСОБА_3

10.09.2018 ухвалою суду задоволено заяву позивача та витребувано від приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_5 завірену копію спадкової справи.

05.11.2018 ухвалою судді задоволено заяву позивача про витребування доказів, витребувано від Індустріального районного відділу у м.Харкові ГУ ДМС в Харківській області копію заяви про видачу паспорту за формою №1 ОСОБА_6 із зазначенням інформації про батьків.

06.12.2018 ухвалою суду закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

Представник позивача у судове засідання не з`явився, подав до суду заяву, в якій просив проводити судовий розгляд справи без його участі за наявними в матеріалах справи доказами.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, подав заяву, в якій зазначив, що відповідач не заперечує проти задоволення позову в повному обсязі та просив розглянути справу без їх участі.

Відповідач своїм правом на подання відзиву на позов не скористався, тому суд вирішує справу за наявними матеріалами відповідно до ч.8 ст. 178 ЦПК України.

Вивчивши матеріали справи і дослідивши надані докази, суд в межах заявлених вимог (ст. 13 ЦПК України) встановив наступне.

ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, помер 30.06.2017, що підтверджується актовим записом про смерть №12713 від 05.09.2017.

Батьками померлого ОСОБА_3 є: ОСОБА_6 та ОСОБА_7, що підтверджується свідоцтвом про народження №0595064 виданого 31.03.1966.

Батьками ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_2, є ОСОБА_9 та ОСОБА_10, що підтверджується свідоцтвом про народження серія І-ВЛ №526701 від 09.08.2018.

ОСОБА_8 після укладення шлюбу 25.02.1967 взяла прізвище чоловіка та стала ОСОБА_1, що підтверджується витягом №7 від 20.07.2018 з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища.

Згідно з копією заяви ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_3, про видачу паспорта (Ф-1), його батьками зазначені ОСОБА_9 та ОСОБА_11 Єгорівна.

Відповідно до листа Державного архіву Харківської області №01-29/3-3129 від 18.09.2018 в книгах реєстрації актів громадянського стану по Богодарівській сільській раді Шевченківського району Харківської області за 1939 рік актового запису про народження ОСОБА_6 - немає. Книги реєстрації актів громадянського стану по Гетьманівській сільській раді Шевченківського району Харківської області за 1939 рік про народження на зберігання до архіву не надходили та місцезнаходження їх невідомо.

Таким чином, зі свідоцтва про народження позивача ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище ОСОБА_6) ОСОБА_11, ІНФОРМАЦІЯ_4, та заяви про видачу паспорта (Ф-1) ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_5, вбачається, що вони є рідними сестрою та братом.

Отже померлий 30.06.2017 спадкодавець ОСОБА_3, батьком якого є ОСОБА_6, є рідним племінником позивача ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище ОСОБА_6) ОСОБА_11.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

ОСОБА_6 помер 26.01.2012, що підтверджується свідоцтвом про смерть серія І-ВЛ №342950 від 31.01.2012.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 з 28.01.2014 безстроково є інвалідом другої групи (довідка серія 10 ААБ №685840 від 30.01.2014).

Відповідно до наданої медичної документації ОСОБА_1 постійно звертається до лікарів, перебуває на лікуванні у лікарнях, про що свідчать виписки із медичних карт хворого та дані медичної картки, в тому числі неодноразові звернення до лікарів в шестимісячний період з дня смерті племінника, зокрема 03.07.2017, 04.07.2017, 28.11.2017, 02.12.2017,05.12.2017, в період з 28.11.2017 по 07.12.2017 перебувала на лікуванні у стаціонарі КУОЗ ХГП №9. Протягом 2018 року також неодноразово хворіла.

Відповідно до ч.1 ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Частиною 1 ст.1270 ЦК України встановлено для прийняття спадщини строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно з ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Таким чином, суд вважає незадовільний стан здоров`я позивача, необхідність постійного звернення до лікарів-спеціалістів, потреби постійного проходження лікування у медичних закладах, інвалідність позивача, що встановлена безстроково, поважними причинами пропущення нею строку для прийняття спадщини та дійшов висновку про наявність підстав для визначення їй додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, як зазначає позивач три місяці з дня набуття законної сили рішенням суду.

Після смерті племінника позивача ОСОБА_3 залишилася спадщина у вигляді квартири АДРЕСА_2.

З матеріалів спадкової справи, наданої суду приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_5, встановлено, що після смерті ОСОБА_3 було заведено спадкову справу номер у спадковому реєстрі 61281087 (номер у нотаріуса 13-2017) на підставі заяви ОСОБА_2 Заповітів ОСОБА_3 на випадок своєї смерті не залишив.

Відповідно до інформаційної довідки 12-0 від 25.05.2018 з Реєстру територіальної громади міста Харкова за адресою: АДРЕСА_3, станом на 30.06.2017 був зареєстрований ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_6.

Згідно з ч.1, ч.2 ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Стаття 1263 ЦК України надає право на спадкування за законом у третю чергу рідним дядькові та тітці спадкодавця. Тобто позивач відноситься до третьої черги спадкоємців після смерті племінника ОСОБА_3 і відповідно до ч.2 ст. 1258 ЦК України одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає законними та обґрунтованими вимоги позивача та приходить до висновку про їх задоволення в повному обсязі.

Питання щодо судових витрат судом вирішується відповідно до положень ст.141 ЦПК України, тобто судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог та підлягає стягненню з відповідача на користь держави у сумі 704,80 грн., оскільки позивача звільнено від сплати судового збору.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 5, 12, 13, 76-82, 89, 141, 259, 263-265, 273, 315, 319, 354, 355 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 - задовольнити.

Встановити факт, що має юридичне значення: ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4, є рідною сестрою ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_7, який помер 26 січня 2012 року, та рідною тіткою його сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_6, померлого 30 червня 2017 року.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті племінника ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_6, померлого 30 червня 2017 року, протягом трьох місяців з дня набрання законної сили рішенням суду.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір у сумі 704,80 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч.2 ст. 358 ЦПК України.

Відповідно до п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України (в редакції від 03.10.2017): до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу, а саме, відповідно до ч.1 ст. 296 ЦПК України: апеляційна скарга подається апеляційному суду через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення.

Позивач: ОСОБА_1, місце проживання: ІНФОРМАЦІЯ_8, реєстраційний номер облікової карти платника податків НОМЕР_1.

Відповідач: ОСОБА_2, місце проживання: ІНФОРМАЦІЯ_9, реєстраційний номер облікової карти платника податків невідомий.

Суддя: В.А.Єжов