УХВАЛА

іменем України

24 грудня 2018 року м. Зміїв

Зміївський районний суд Харківської області у складі:

головуючого Бібіка О.В.,

з участю секретаря Горобець Н.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяви ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення Зміївського районного суду Харківської області від 22.06.2018 у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про зменшення розміру аліментів,

ВСТАНОВИВ:

22.06.2018 в справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про зменшення розміру аліментів ухвалено заочне рішення.

21.11.2018 від відповідача ОСОБА_3 надійшла заява про перегляд вказаного заочного рішення.

Заява про перегляд заочного рішення мотивована тим, що суд ухвалюючи рішення не врахував, що з ОСОБА_2 судовим наказом Красноармійського районного суду стягнуто на утримання ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, у розмірі 1/4 частини, однак зменшуючи розмір аліментів на сина ОСОБА_5 до 1/6 частини, поставив дітей в нерівне становище, порушуючи при цьому права дитини.

Крім того, ОСОБА_1 вказала, що не була присутня у судовому засіданні, рішення отримала лише 12.11.2018.

Просить скасувати заочне рішення, призначити справу до судового розгляду на загальних підставах.

Представник заявника ОСОБА_3 ОСОБА_6 подала заяву про розгляд справи за її відсутності та відсутності заявника.

Представник ОСОБА_2 - ОСОБА_7 подала заперечення проти заяви ОСОБА_3, просила відмовити у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення.

Зважаючи на те, що всі особи, які беруть участь у справі, в судове засідання не з'явилися, відповідно до частини 2 статті 247 Цивільного процесуального кодексу України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Ознайомившись з матеріалами справи, суд дійшов наступного висновку.

Згідно ч.1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, за змістом вказаних положень чинного законодавства, скасування заочного рішення суду можливе за двох умов, однією з яких є поважність причини неявки в судове засідання, про які відповідач не зміг завчасно повідомити.

Водночас, з'ясування причин неявки не може бути підставою для скасування заочного рішення. Для цього відповідач має вказати докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Наявність вищенаведених обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

Так, заочним рішенням Зміївського районного суду від 22.06.2018 в справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про зменшення розміру аліментів позовні вимоги задоволено частково. Вирішено: зменшити розмір аліментів, визначений рішенням Зміївського районного суду Харківської області від 07.06.2016 в справі №621/3151/15-ц та стягувати з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, ІПН НОМЕР_1, уродженця с. Лиман Зміївського району Харківської області, на користь ОСОБА_3 аліменти на утримання сина ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_4, у розмірі 1/6 частки заробітку (доходу), але не менше, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з дня набрання рішенням законної сили до досягнення дитиною повноліття; зменшити розмір аліментів, визначений рішенням Зміївського районного суду Харківської області від 07.06.2016 в справі №621/3151/15-ц та стягувати з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, ІПН НОМЕР_1, уродженця с. Лиман Зміївського району Харківської області, на утримання ОСОБА_3, у розмірі 1/12 частки заробітку (доходу), щомісячно, починаючи з дня набрання рішенням законної сили до досягнення дитиною трирічного віку; починаючи з дня набрання рішенням законної сили припинити стягування аліментів на підставі рішення Зміївського районного суду Харківської області від 07.06.2016 в справі №621/3151/15-ц; в іншій частині позову - відмовити. (а. с. 67-68).

Заявник ОСОБА_1 належним чином була повідомлена про час та місце розгляду справи 22.06.2018. (а. с. 62).

Крім того, її представник адвокат ОСОБА_6 22.06.2018 року на електронну пошту суду направила заяву, в якій просила провести підготовче судове засідання за її відсутності та відсутності відповідача. (а. с. 64). Тоді як підготовче судове засідання закрито ухвалою суду від 19.02.1018.

Відповідач та її представник в своїх заявах, що містяться в матеріалах справи неодноразово зазначали, що позовні вимоги не визнаються, однак відзиву на позов подано не було.

Що стосується посилання заявника щодо безпідставності позовних вимог позивача, які вказані у заяві про перегляд заочного рішення, то останні були враховані судом при винесенні рішення.

ОСОБА_3. при поданні заяви про перегляд заочного рішення не надала доказів, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи, і не були враховані судом при ухваленні заочного рішення від 22.06.2018.

У відповідності до ч. 4 ст. 10 ЦПК України, суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов'язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Желтяков проти України» від 09 червня 2001 року, зазначено, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (рішення суду у справі «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania) [ВП],№28342/95, п. 61, ECHR1999-VII).

Цей принцип передбачає повагу до остаточності судових рішень та наполягає на тому, щоб жодна сторона не могла вимагати перегляду остаточного та обов'язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі. Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру (рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), № 52854/99, п. 52, ECHR 2003-Х).

Виходячи з вищенаведеної практики ЄСПЛ, скасування рішення суду, що набрало законної сили, за відсутності факту істотності таких обставин, з мотивів неправильного застосування судом норм матеріального та/або процесуального права буде порушенням принципу юридичної визначеності, тобто п. 1 ст. 6 конвенції, а також ст.1 Першого протоколу до неї, оскільки в позивача після задоволення його вимог були законні сподівання на те, що його інтереси є остаточно захищеними.

У зв'язку з наведеним, суд не вбачає посилань відповідача на будь-які докази, які мають істотне значення для справи та не були досліджені судом, оскільки обґрунтування заяви про перегляд заочного рішення є непогодженням з винесеним рішення по суті та обґрунтуванням апеляційної скарги, а тому в задоволенні заяви про перегляд заочного рішення слід відмовити.

Частиною 4 ст. 287 ЦПК України передбачено, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 284-288 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ :

В задоволенні заяви ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення Зміївського районного суду Харківської області від 22.06.2018 у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про зменшення розміру аліментів - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Повний текст ухвали складено 24.12.2018.

Головуючий: