Справа 237/3983/18
Номер провадження 2/237/1460/18
26.11.18 року м. Курахове
Мар'їнський районний суд Донецької області у складі:
головуючого судді - Сенаторова В.А.
при секретарі судового засідання - Лахно Т.Г.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1, в інтересах якого діє ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,
Позивач звернувся до суду з позовною заявою про розірвання шлюбу, в якій зазначив, що 26.04.2017 року уклав шлюб з відповідачем, який зареєстрований у Печерському районному у місті Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, відповідний актовий запис № 865. Від шлюбу сторони по справі не мають дітей. Спільне життя з відповідачем не склалося через відсутність взаєморозуміння між сторонами, відповідач постійно нехтує сімейними цінностями, з її ініціативи постійно виникають сварки. Примирення між позивачем та відповідачем неможливе. Сторони проживають окремо і припинили фактичні шлюбні відносини з січня 2018 року.
Позивач та його представник у судове засідання не з'явилися, надав суду заяву, в якій позовні вимоги підтримали і просили справу розглядати у їх відсутність.
Відповідач в судове засідання не з'явився, про час та день слухання справи був повідомлений належним чином. Причини неявки суду невідомі.
Тому, суд ухвалив провести заочний розгляд справи на підставі наявних доказів за відсутності осіб, які беруть участь у справі.
З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що оскільки від відповідача не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, як то передбачає ст. 240 ЦПК України, у суду відсутні підстави для відкладення розгляду справи, а тому, суд вирішує справу на підставі наявних у справі доказів відповідно ст. 280 ЦПК України.
Згідно вимог ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Всебічно, об'єктивно, повно та безпосередньо у судовому засіданні дослідивши наявні у справі докази, оцінюючи ці докази з огляду на їх належність, допустимість, достовірність, кожного окремо, а також достатність і взаємний зв'язок наданих доказів у їх сукупності, суд дійшов до висновків, які наведені нижче.
Як вбачається з ч. 2 ст. 104 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання.
Згідно з ч. 1 ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання.
Стаття 105 ч. 1 СК України вказує, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за спільною заявою подружжя або одного з них.
Статтею 109 СК України передбачено, що шлюб розривається судом, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їх права, а також права їх дітей.
Відповідно до ч. 1 ст. 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним з подружжя.
Відповідно до ч. 2 ст. 112 Сімейного Кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Згідно ст. 63 Закону України «Про міжнародне приватне право» припинення шлюбу та правові наслідки припинення шлюбу визначаються правом, яке діє на цей час щодо правових наслідків шлюбу.
Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону України «Про правовий статус іноземців та осіб без громадянства» іноземці та особи без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах, користуються тими самими правами і свободами, а також несуть такі самі обовязки, як і громадяни України, за винятками, встановленими Конституцією, законами чи міжнародними договорами України.
На підставі ст. 113 СК України особа має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Згідно ч. 2 ст. 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.
Частиною 3 ст. 115 СК України передбачено, що документ, який засвідчує факт розірвання шлюбу судом є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Так, з матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2 (дошлюбне прізвище «ОСОБА_3») уклали шлюб 26.04.2017 року, який зареєстрований у Печерському районному у місті Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, відповідний актовий запис № 865.
Позивач та відповідач не проживають разом, не підтримують шлюбних стосунків, спільного господарства не ведуть.
Майнового спору між сторонами немає.
Оскільки подальше спільне проживання подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, шлюб підлягає розірванню.
Питання стягнення судових витрат позивач не ставить.
Керуючись ст.ст. 12, 82, 259, 263-265, 280 ЦПК України, ст.ст. 104, 105, 110, 112, 113 СК України, суд, -
Позовну заяву ОСОБА_1, в інтересах якого діє ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, задовольнити.
Розірвати шлюб, укладений 26 квітня 2017 року між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2 (дошлюбне прізвище «ОСОБА_3»), зареєстрований у Печерському районному у місті Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, відповідний актовий запис № 865.
Після розірвання шлюбу відповідачу залишити прізвище «ОСОБА_3».
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене протягом тридцяти днів до Донецького апеляційного суду через Мар'їнський районний суд Донецької області. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Суддя В.А. Сенаторов
Дата документу 26.11.2018