Справа №705/3270/17
2/705/461/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 серпня 2018 року м. Умань

Уманський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Мазуренко Ю.В.

при секретарі Щербаковій Л.А.

розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2, що був поданий представником за довіреністю ОСОБА_3, до ОСОБА_4 про визнання права власності на частки квартири в порядку спадкування, -

В С Т А Н О В И В:

Представник позивачів ОСОБА_3, який діє в інтересах ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на підставі довіреностей від 29.06.2017 року, звернувся до суду із позовною заявою до ОСОБА_4 про визнання права власності на частки квартири в порядку спадкування.

Дану цивільну справу було визначено до розгляду судді Уманського міськрайонного суду Мазуренко Ю.В. та 11.08.2017 року ухвалою судді було відкрито провадження у цивільній справі та справу призначено до судового розгляду на 23 жовтня 2017 року.

Позивачі ОСОБА_1, ОСОБА_2 та їх представник ОСОБА_3, будучи належним чином повідомлені про місце, дату і час проведення судового засідання, - в судове засідання повторно не з»явилися, про причини неявки суд не повідомили.

Відповідач ОСОБА_4, будучи належним чином повідомлена про місце, дату і час проведення судового засідання, - в судове засідання не з»явилася, при цьому на адресу суду подала заяву, в якій вона просила розгляд справи проводити у її відсутність за участю її представника ОСОБА_5

Представник відповідача ОСОБА_5 в судовому засіданні вказувала, що позивачі та їх представник в судові засідання періодично не зявляються без поважних причин, що призводить до затягування розгляду справи. Тому, представник відповідача заявила клопотання про залишення позовної заяви без розгляду.

Розглянувши клопотання, суд вважає, що клопотання представника відповідача ОСОБА_6 підлягає задоволенню, а позов ОСОБА_1, ОСОБА_2, що був поданий представником за довіреністю ОСОБА_3, до ОСОБА_4 про визнання права власності на частки квартири в порядку спадкування - залишенню без розгляду з наступних підстав.

У судове засідання призначене на 23 жовтня 2017 року о 11 год. 30 хв. позивачі та їх представник, будучи належним чином повідомлені про місце, дату і час проведення судового засідання, - не зявилися, причини неявки суд не повідомили.

У судове засідання призначене на 05 грудня 2017 року о 15 год. 00 хв. позивач ОСОБА_1 та представник ОСОБА_3, будучи належним чином повідомлені про місце, дату і час проведення судового засідання, - не зявилися, причини неявки суд не повідомили.

28 лютого 2018 року у звязку з перебуванням судді на лікарняному дана справа була знята з розгляду, однак позивачі та їх представник, будучи належним чином повідомлені про місце, дату і час проведення судового засідання, - не зявилися, причини неявки суду не повідомили.

У судове засідання призначене на 24 квітня 2018 року о 15 год. 00 хв. позивачі та їх представник, будучи належним чином повідомлені про місце, дату і час проведення судового засідання, - не зявилися, причини неявки суду не повідомили.

У судове засідання призначене на 01 серпня 2018 року о 11 год. 30 хв. позивачі та їх представник, будучи належним чином повідомлені про місце, дату і час проведення судового засідання, - не зявилися, причини неявки суду не повідомили.

Цивільний процесуальний кодекс України не містить вичерпного переліку поважних причин неявки до суду, однак зобов'язує суд оцінювати неявку до суду у кожному конкретному випадку залежно від підстав поважності наведених причин з тим, щоб забезпечити учасника процесу конституційною гарантією змагальності у процесі та доведення суду переконливості своїх доводів (п. 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України).

Згідно ч.2 ст.43 ЦПК України, особи, які беруть участь у справі, зобовязані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу, сприяти своєчасному, всебічному, повному та обєктивному встановленню всіх обставин справи, зявлятися в судове засідання за викликом суду, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Відповідно до ч.3 ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобовязані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не зявилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до п.п. 1, 2 ч.2 ст.223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в межах строків, встановлених статтею 210 цього Кодексу, у разі, зокрема, першої неявки в судове засідання сторони або будь-кого з інших осіб, які беруть участь у справі, оповіщених у встановленому порядку про час і місце судового розгляду, якщо вони повідомили про причини неявки, які судом визнано поважними.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, змістом яких є не допустити судовий процес у безладний рух.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його незявлення не перешкоджає вирішенню спору.

Зазначені норми ЦПК України, встановлюють обовязок зявлятися в судові засідання саме позивача, незалежно від можливості явки в судове засідання його представника. Позивач є самостійною процесуальною особою в цивільній справі.

Пунктом 3 ч.1 ст.257 ЦПК України, встановлено, що суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не зявиться в судове засідання або не повідомить про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності ( за виключенням випадку коли його не зявлення перешкоджає вирішенню спору). В даному випадку, з врахуванням предмету та підстав позову, беручи до уваги тривалість провадження по справі та процесуальну поведінку позивачів, суд констатує факт ігнорування позивачами виклику до суду.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Таким чином, суд приходить до висновків, що позивачі та їх представник були повідомлені про день, час та місце розгляду справи належним чином відповідно до вимог чинного законодавства, однак в судові засідання повторно не зявлялися, не виконавши належним чином своїх процесуальних обовязків.

Враховуючи вищевикладене, той факт, що нормами ЦПК України встановлений строк розгляду справи 60 днів, судом вжиті всі заходи щодо розгляду справи та повідомлення учасників судового розгляду, суд приходить до висновку про умисне затягування розглядом справи та неявки в судові засідання без поважних причин позивачів, тому справа за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2, що був поданий представником за довіреністю ОСОБА_3, до ОСОБА_4 про визнання права власності на частки квартири в порядку спадкування,- підлягає залишенню без розгляду на підставі п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, оскільки позивачі, які мають самостійний процесуальний статус і обовязок зявлятися до суду, повторно не зявлялися, в судові засідання без поважних причин, при цьому будучи належним чином повідомленими про судові засідання, що підтверджується матеріалами справи.

Таку поведінку та відношення до своїх процесуальних прав та обовязків зі сторони позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2, суд розцінює як прояв повного правового нігілізму, тобто, деформаційного стану правосвідомості особи, який характеризується усвідомленим ігноруванням вимог закону, цінності права, зневажливим ставленням до правових принципів, однак виключає злочинний намір.

Враховуючи викладене, суд вважає, що є підстави для постановлення ухвали про залишення позовної заяви без розгляду в звязку з повторною неявкою позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 та їх представника ОСОБА_3 в судові засідання.

При цьому суд розяснює позивачам можливість відповідно до ст. 257 ЦПК України повторно звернутися до суду з відповідною позовною заявою в загальному порядку.

Керуючись ст. 43, ч. 1 ст. 131, ст. 223, п. 3 ч.1 ст.257, ст.ст. 353, 354, 355 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1, ОСОБА_2, що був поданий представником за довіреністю ОСОБА_3, до ОСОБА_4 про визнання права власності на частки квартири в порядку спадкування залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути поданабезпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручено у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Ю.В. Мазуренко