справа № 361/7119/18
провадження № 2/361/3379/18
УХВАЛА

05 листопада 2018 року м. Бровари

Суддя Броварського міськрайонного суду Київської області Дутчак І.М., розглянувши позовну заяву Публічного акціонерного товариства Комерційний Банк Хрещатик до ОСОБА_1, третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю Оіл Трейдінг Сервіс про звернення стягнення на предмет іпотеки,

в с т а н о в и в :

У жовтні 2018 року Публічне акціонерне товариство Комерційний Банк Хрещатик (далі ПАТ Комерційний Банк Хрещатик або Банк) звернулося до суду з позовом, у якому просить у рахунок часткового погашення заборгованості за кредитним договором № 27-47/1-10 від 23 грудня 2010 року, укладеного між Банком і Товариство з обмеженою відповідальністю Оіл Трейдінг Сервіс, звернути стягнення на предмет іпотеки, а саме: земельні ділянки: кадастровий номер :02:013:0045 площею 25,7142 га; кадастровий номер :02:009:0032 площею 14,9573 га; кадастровий номер :02:001:0050 площею 18,4806 га; кадастровий номер :02:009:0031 площею 18,4813 га; кадастровий номер :02:010:0035 площею 14,3262 га, шляхом продажу даного нерухомого майна на електронних торгах за узгодженою у договорі іпотеки вартістю 102358802 грн.

Одночасно із позовною заявою ПАТ Комерційний Банк Хрещатик подало до суду клопотання, у якому просить на підставі ст. 8 Закону України Про судовий збір відстрочити йому сплату судового збору за подачу до суду зазначеної позовної заяви до ухвалення рішення у справі, посилаючись на те, що на даний час Банк визнано неплатоспроможним, у звязку з чим Банк не може надати суду документ, що підтверджує сплату судового збору у звязку з важким фінансовим становищем та відсутністю можливості сплатити судовий збір.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України, ч. 1 ст. 8 Закону України Про судовий збір суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно із ч. 3 ст. 129 Конституції України, ч. 1 ст. 6 ЦПК України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п. 29 постанови № 10 від 17 жовтня 2014 року Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах розяснив, що відповідно до ст. 8 Закону України Про судовий збір і ст. 136 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сімї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сімї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст. 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Наведені позивачем у клопотанні обставини щодо відстрочення сплати судового збору не можуть вважатися такими, що унеможливлюють чи утруднюють сплату судового збору, оскільки будь-яких документів на підтвердження важкого фінансового становища позивачем суду не надано.

Підстав для задоволення клопотання позивача щодо відстрочення йому сплати судового збору судом не вбачається.

Згідно із ч. 1, п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України Про судовий збір за подання юридичною особою до суду позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1,5 % ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Крім того, за змістом і формою позовна заява повинна відповідати вимогам ст. ст. 175 і 177 ЦПК України.

Всупереч п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позивачем ціна позову у позовній заяві не зазначена, хоча ним заявлено вимогу майнового характеру про звернення стягнення на предмет іпотеки, що впливає на визначення розміру судового збору.

У ч. 1 ст. 36 Закону України Про іпотеку зазначено, що сторони іпотечного договору можуть вирішити питання про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору. Позасудове врегулювання здійснюється згідно із застереженням про задоволення вимог іпотекодержателя, що міститься в іпотечному договорі.

Згідно із положеннями ч. 3 даної статті договір про задоволення вимог іпотекодержателя або відповідне застереження в іпотечному договорі, яке прирівнюється до такого договору за своїми правовими наслідками, може передбачати: передачу іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов'язання в порядку, встановленому ст. 37 Закону України Про іпотеку; надання іпотекодержателю права від свого імені продати предмет іпотеки будь-якій особі на підставі договору купівлі-продажу в порядку, встановленому ст. 38 цього Закону.

При цьому згідно із ч. 1 ст.37 Закону України Про іпотеку правовою підставою для реєстрації права власності іпотекодержателя на нерухоме майно, яке є предметом іпотеки, є договір про задоволення вимог іпотекодержателя або відповідне застереження в іпотечному договорі, яке прирівнюється до такого договору за своїми правовими наслідками та передбачає передачу іпотекодержателю права власності.

Аналіз положень ст. ст. 33, 36, 37, 39 Закону України Про іпотеку дає підстави для висновку про те, що законодавець визначив три способи захисту на задоволення забезпечених іпотекою вимог кредитора шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки: судовий на підставі рішення суду та два позасудових на підставі виконавчого напису нотаріуса і згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя. У свою чергу позасудовий спосіб захисту за договором про задоволення вимог іпотекодержателя або за відповідним застереженням в іпотечному договорі реалізується шляхом передачі іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки або надання права іпотекодержателю від свого імені продати предмет іпотеки будь-якій особі на підставі договору купівлі-продажу.

З огляду на зазначені норми законодавства та всупереч вимогам п. 6 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позивач у позовній заяві не вказує правових підстав звернення до суду із позовом про звернення стягнення на предмет іпотеки без реалізації позасудових способів задоволення своїх вимог іпотекодержателем та які дії вживалися для позасудового врегулювання спору.

Виходячи з наведеного, слід дійти висновку, що позовна ПАТ Комерційний Банк Хрещатик не відповідає вимогам, встановленим ст. ст. 175 і 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У звязку з наведеним, ПАТ Комерційний Банк Хрещатик необхідно усунути вказані в ухвалі недоліки позовної заяви, вказавши ціну позову, сплати судовий збір та зазначити відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися.

Згідно із приписами ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 13, 175, 177, 185, 259, 260 ЦПК України,

у х в а л и в :

У задоволенні клопотання Публічного акціонерного товариства Комерційний Банк Хрещатик про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву Публічного акціонерного товариства Комерційний Банк Хрещатик до ОСОБА_1, третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю Оіл Трейдінг Сервіс про звернення стягнення на предмет іпотеки залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви до 08 січня 2019 року, але не більше десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Дутчак І. М.