Апеляційний суд міста Києва
№ апеляційного провадження: 22-ц/796/5307/18 Доповідач у суді апеляційної інстанції: Волошина В.М.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 червня 2018 року Апеляційний суд міста Києва в складі колегія суддів судової палати в цивільних справах

Головуючого Волошиної В.М.

Суддів Панченко М.М., Слюсар Т.А.

при секретарі Макаренко О.О.

Розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_3 - представника Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» на рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 16 квітня 2018 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва», 3-я особа Житлово-експлуатаційна дільниця № 407 Дніпровського району м. Києва про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття.

Заслухавши доповідь судді Волошиної В.М., перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів, -

в с т а н о в и л а :

15 серпня 2017 року позивач ОСОБА_4 звернулася у суд з позовом до відповідача КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва», 3-я особа: ЖЕД № 407 Дніпровського району про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття.

Позовні вимоги мотивовані тим, що вона є власником приватизованої двокімнатної квартири № 287, яка розташована на дев'ятому поверсі дев'ятиповерхового будинку АДРЕСА_1, в якій проживає разом із сім'єю. Балансоутримувачем та виконавцем послуг з утримання будинків споруд та прибудинкових територій в будинку є відповідач КП «Керуюча компанія з обслуговуванн житлового фонду Дніпровського району м. Києва». 14 листопада 2016 року вказану квартир було затоплено, внаслідок аварійної ситуації були залиті стеля, стіни квартири, дверний отвір тощо, зазначене затоплення спричинено протіканням даху під час таїння снігу. 14 листопада 2016 року вона звернулася до начальника ЖЕД №407 із заявою про направлення майстра дільниці для проведення обстеження стану квартири, однак її заява залишилась без відповіді та належного реагування. 15,16,17,18 листопада 2016 року вона повторно зверталася до начальника ЖЕД № 407 із заявами про термінове здійснення капітального ремонту даху будинку АДРЕСА_1 та ремонту її квартири, однак, відповіді на її численні заяви вона так і отримала. Згідно з актом про залиття, складеним комісією працівників ЖЕД № 407 від 19 листопада 2016 року залиття виникло через покрівлю внаслідок дощових (снігових) опадів та власнику квартири АДРЕСА_1 спричинено матеріальну шкоду із зазначенням місць залиття. 6,7 та 13 грудня 2016 року вона в черговий раз звернулася до відповідача з приводу ремонту даху та усунення наслідків залиття квартири, але відповіді не отримала. Повторно складений акт від 13 грудня 2016 року підтвердив причину залиття через покрівлю будинку, стики панелей при дощовик (снігових) опадах та розміри пошкоджених місць квартири. Неодноразові звернення до відповідача з приводу усунення наслідків залиття не дали позитивного результату. В наслідок залиття в квартирі виник патогенний грибок, що підтверджується відповідним висновком спеціалістів. А тому, вона звернулася до суду за захистом порушеного права. Згідно звіту від 19 січня 2017 року розмір матеріальної шкоди становить 23 318, 81 грн., яку відповідач у добровільному порядку відмовився сплачувати, а тому вона просила її стягнути з відповідача. Окрім того, вона просила стягнути з відповідача моральну шкоду у розмірі 5000 грн. зумовлену залиттям квартири, яке потягло наслідки неможливості проживання, особливо з маленькою дитиною, в таких умовах.

Рішенням Дніпровського районного суду міста Києва від 16 квітня 2018 року позов ОСОБА_4 до Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва», 3-я особа Житлово-експлуатаційна дільниця № 407 Дніпровського району про відшкодуванш матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття задоволено частково.

Стягнуто з Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» на користь ОСОБА_4 23318 грн. 81 коп. матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття.

Стягнуто з Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» на користь ОСОБА_4 640 грн. судового збору.

В решті позову відмовлено.

Ухвалою від 16 квітня 2018 року Дніпровського районного суду м. Києва виправлено описку у вступній та резолютивній частині рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 16 квітня 2018 у справі № 755/12383/17 за позовом ОСОБА_5 до Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва», 3-я особа Житлово-експлуатаційна дільниця № 407 Дніпровського району про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття, а саме, вказано вірне прізвище позивача «Стрєльнікова».

Не погодившись із рішенням суду ОСОБА_3 - представник Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» подав на нього апеляційну скаргу, посилаючись на його ухвалення з порушенням норм матеріального та процесуального права. Просив рішення суду скасувати та ухвалити нове про відмову у задоволенні позову. Зокрема зазначав, що для покладення відповідальності на заподіювача шкоди в розумінні ст. 1166 ЦК України необхідно сукупність чотирьох складових, а саме:

1. Протиправна поведінка особи;

2. Настання шкоди;

3.Причинний зв'язок між протиправною поведінкою особи та шкодою;

4.Вина заподіювача шкоди ( умислу чи необережності).

На думку представника відповідача, за відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому вказував, що відповідно до розпорядження виконавчого органу Київської міської ради комунальне підприємство «Київжитлоспецексплуатація» було визначене виконавцем робіт з капітального ремонту покрівель будинку АДРЕСА_1, але до виконання робіт не приступило. Відповідно відповідач за таких обставин не може нести відповідальність за затоплення квартири позивача.

Відповідно до ч. 6 ст. 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», у разі ліквідації суду, що здійснює правосуддя на території відповідної адміністративно- територіальної одиниці (відповідних адміністративно-територіальних одиниць), та утворення нового суду, який забезпечує здійснення правосуддя на цій території, суд, що ліквідується, припиняє здійснення правосуддя з дня опублікування в газеті «Голос України» повідомлення голови новоутвореного суду про початок роботи новоутвореного суду. Апеляційні суди, утворені до набрання чинності цим Законом, продовжують здійснювати свої повноваження до утворення апеляційних судів у відповідних апеляційних округах - п. З Розділу XII Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02 червня 2016 року № 1402 - VIII.

Відповідно до п.8 ч.І Розділу XIII Перехідних положень ЦПК України у редакції Закону № 2147-УИІ від 03 жовтня 2017 року, до утворення апеляційних судів в апеляційних округах їхні повноваження здійснюють апеляційні суди, у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

У зв'язку із зазначеним справа підлягає розгляду судом у порядку, встановленому ЦПК України у редакції Закону № 2147-УІІІ від 03 жовтня 2017 року.

У судове засідання призначене в приміщенні Апеляційного суду міста Києва на 25 червня 2018 року представник відповідача та третьої особи не з'явилися.

Відповідно до ч.2 ст.372 ЦПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Виходячи з вимог частини 1 статті 44 ЦПК України щодо неприпустимості зловживання сторонами своїми процесуальними правами, статті 371 ч.1 ЦПК України щодо строку розгляду апеляційної скарги та статті 120 ЦПК щодо строків процесуальних дій, а також зважаючи на вимоги ч. 2 ст.372 ЦПК України, колегія суддів визнала неявку преставника відповідача та третьої особи в судове засідання, які про час та місце розгляду справи повідомлялися, причину неявки суду не повідомили, такою, що не перешкоджає апеляційному розгляду справи. Позивач для участі у справі направила свого представника.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість ухваленого рішення, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно ч.1 ст.367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обгрутованість рішення суду першої інстанції в межа доводів та вимог апеляційної скарги.

Задовольняючи частково позовні вимоги та стягуючи з Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» на користь ОСОБА_4 23318,81 грн. матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття суд першої інстанції виходив з доведеності позовних вимог в цій частині. Тоді, як відмовляючи у задоволенні позовних вимог про відшкодування моральної шкоди суд прийшов до висновку про їх недоведеність.

Таких висновків суд дійшов з дотриманням вимог процесуального законодавства щодо всебічності й повноти з'ясування дійсних обставин справи, прав та обов'язків сторін в даних правовідносинах, належної правової оцінки наданих сторонами в справі доказів та норм матеріального закону.

В силу частин 1, 2 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обгрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Судове рішення відповідає зазначеним вимогам закону дивлячись на таке.

При ухваленні рішення про часткове задоволення позовних вимог суд першої інстанції вважав встановленими наступні обставини.

Відповідно до свідоцтва про право власності на спадщину за заповітом, посвідченого державним нотаріусом 16-ої Київської державної нотаріальної контори позивач ОСОБА_4 є власником квартири АДРЕСА_1 (а.с. 10).

Через неправомірні дії відповідача, працівники якого демонтували старий рубероїд, залишивши покрівлю будинку АДРЕСА_1 оголеною на довгий час, що спричинило залиття внаслідок дощових(снігових) опадів квартири, де позивач мешкає зі своєю сім'єю та остання понесла збитки.

Позивач неодноразово зверталася до начальника ЖЕД № 407 приводу направлення майстра дільниці для проведення обстеження стану її квартири (а.с. 11, 12), термінового здійснення капітального ремонту даху по всій площі над її квартирою (а.с. 13, 16, 19), термінового здійснення заходів з якісного провадження капітального ремонту по даху на всій площі над її квартирою та усунення наслідків аварійної ситуації безпосередньо в її квартирі (а.с. 14, 15), негайного проведення відповідного ремонту покриття козирка та міжпанельних швів над її квартирою (а.с. 21, 22, 23, 26). Крім того, позивач звернулася із заявою до ДУ «КМЛУ МОЗ України ВП «Деснянський міжрайонний відділ (філія) Лабораторних досліджень про проведення обстеження в своїй квартирі на предмет з'ясування безпечних умов проживання (а.с. 18).

Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі - Правила), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). В додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов'язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім'я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття.

Відповідно до статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Відповідно до частини другої статті 11 ЦК України однією з підстав виникнення цивільних прав та обов'язків, а отже, підставою цивільно-правової відповідальності як обов'язку відшкодувати шкоду, є заподіяння майнової шкоди.

Зобов'язання із заподіяння шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов'язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі.

Згідно з частинами першою статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Частиною першою статті 1167 ЦК Українипередбачено, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Отже, відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, до яких законодавець відносить: наявність шкоди; протиправну поведінку заподіювача шкоди; причинний зв'язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вину. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає.

Згідно ст. 1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Аналогічна правова позиція закріплена у п. 9 Постанови пленуму Верховного Суду України &q?зи;Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди&quw/; N 6 від 27 березня 1992 року (з подальшими змінами) потерпілому відшкодовується в повному обсязі збитки відповідно до реальної вартості втраченого майна та робіт, які необхідно провести, щоб виправити пошкоджену річ, усунути інші негативні наслідки неправомірних дій заподіювача шкоди.

Відповідно до акту від 19 листопада 2016 року, затвердженого начальником ЖЕД № 407 ОСОБА_6, яким встановлено залиття квартири АДРЕСА_2 через покрівлю внаслідок дощових (снігових) опадів, зокрема, пошкоджено такі приміщення: зіпсовано стелю ванни, вкритою водоемульсійною фарбою, яка була вражена грибком площею 2,0 кв.м.; зіпсовано стелю коридору, вкритою водоемульсійною фарбою, яка має сліди вологого залиття, площею 6,1 кв.м.; зіпсовано житлову кімнату, вкритою водоемульсійною фарбою, яка була вражена грибком, а також шпалери, вражені грибком площею 15,0 кв.м. (а.с. 17).

Згідно акту від 13 грудня 2016 року, затвердженого начальником ЖЕД № 407 ОСОБА_6, встановлено, що в квартирі АДРЕСА_1 виникло залиття через покрівлю та стик панелей при дощових (снігових) опадах, 1 кімнаті, площею 15 кв.м., в коридорі, площею 6,1 кв.м. та ванній кімнаті, площею 2,0 кв.м мають місце вологі сліди від залиття, грибок на стелі та стінах (а.с. 24).

Згідно відповіді заступника директора КП «Керуюча компанія з обслуговувань житлового фонду Дніпровського району м. Києва» на звернення позивача ОСОБА_4 вбачається, що на час обстеження 13 грудня 2016 року квартири АДРЕСА_1 в приміщенні коридору на стелі наявні сухі жовті плями від залиття та в кімнаті над вікном сірі плями (а.с. 25).

Колегія суддів вважає,що вищезазначені акти відповідають вимогам, викладеним у Правилах, а тому висновки суду першої інстанції щодо їх належності та допустимості, як доказів заподіяння відповідачем майнової шкоди є правильним.

Згідно результатів мікологічного обстеження квартири АДРЕСА_1, проведеного Національним науково-дослідним реставраційним центром України, мікробіологічний стан повітря в обстежених приміщеннях за кількісними таксономічними показниками незадольвіний. Заспореність повітря, зокрема, кімнати - колонії, що в перерахунку на 1 куб.м. становить 1092 КУО, що вдвічі перевищує умовну нор ВЗЗО у 500/куб.м., у пробах зі стін виявлено значну кількість життєздатних мікроорганізмів вилучено від 95 до 790 КУО (а.с. 27-29).

Згідно локального кошторису на будівельні роботи № 2-1-1 квартири АДРЕСА_1, складеним атестаційною архітектурно-будівельною комісією, загальна вартість ремонтно-відновлювальних робіт, пов'язаних із залиттям вказаної квартири становить 23 318,81 грн. (а.с. 36-42).

У травні 2017 року позивач звернулася до начальника ЖЕД № 407 з претензією про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок затоплення квартири, та до начальника КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського іайону м. Києва» (а.с. 43-48).

З листа головного інженера КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» вбачається, що згідно розпорядження від 10 листопада 2016 року за № 1102 виконавчого органу КМР «Про внесення змін до розпорядження виконавчого органу КМР від 29 січня 2016 року за № 40 «Про Програму економічного і соціального розвитку м. Києва на 2016 рік», виконавцем робіт з капітального ремонту покрівлі будинку № АДРЕСА_1 було визначено КП «Дирекція з капітального будівництва та реконструкції «Київбудреконструкція» (а.с. 49).

Судом встановлено, що будинок АДРЕСА_1 перебуває на балансі КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва».

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд (далі - балансоутримувач) - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом.

За умовами ч. 1 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач має право: одержувати вчасно та відповідної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством та умовами договору на надання житлово-комунальних послуг; на відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров'ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг; на усунення протягом строку, встановленого договором або законодавством, виявлених недоліків у наданні житлово-комунальних послуг.

Згідно п. 5 ч. 2 ст. 24 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» балансоутримувач зобов'язаний забезпечити умови для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів відповідно до встановлених стандартів, нормативів, норм та правил.

29 січня 2016 року виконавчим органом КМР (КМДА) винесено розпорядженням «Про програму економічного і соціального розвитку м. Києва на 2016 рік».

Зі змісту розпорядження виконавчого органу КМР (КМДА) № 1102 від 11 листопада 2016 року «Про внесення змін до розпорядження виконавчого органу КМР (КМДА) від 29 січня 2016 року № 40 «Про Програму економічного і соціального розвитку м. Києва за 2016 рік» вбачається, що будинок АДРЕСА_1 включений до адресного переліку капітального ремонту, який здійснюється за замовленням виконавчого органу КМР (КМДА) за рахунок коштів спеціального фонду бюджету м. Києва та визначено виконавця вказаних робіт - КП «Київжитлоспецексплуатація» (а.с. 104-108).

23 вересня 2015 року між КП «Дирекція з капітального будівництва та реконструкції «Київбудреконструкція» та ТОВ «НТЛ-Груп» укладено договір підряду № 772, предметом вказаного договору є виконання робіт з капітального ремонту покрівлі будинку АДРЕСА_1. Початком виконання робіт є момент укладення договору, закінчення робіт є грудень 2015 року, датою закінчення робіт вважається дата їх прийняття замовником.

Посилання представника відповідача на те, що затоплення квартири, власником якої є позивач, відбулося в момент виконання робіт з капітального ремонту покрівель в будинку АДРЕСА_1 судом першої інстанції правильно не прийнято до уваги, як належний доказ, оскільки в жодному з актів, складених комісією внаслідок залиття квартири АДРЕСА_2, не вбачається, що затоплення сталося саме в момент проведення ремонтних робіт з капітального ремонту покрівлі у вказаному будинку, жодного доказу про те, що затоплення сталося саме в момент початку капітального ремонту покрівлі у вказаному будинку і затоплення сталося з вини незадовільного проведення ремонтних робіт або недбалого ставлення до вказаних робіт КП «Київжитлоспецексплуатація» відповідачем суду не надано про наявність таких не зазначено.

Так, виходячи з наявних у матеріалах справи та досліджених судом першої інстанції письмових доказів суд апеляційної інстанції приходить до висновку про те, що обставини, що мають значення для справи, які суд вважав встановленими при вирішенні справи доведені.

Висновки суду щодо підстав для задоволення позовних вимог в частині відшкодування матеріальної шкоди у розмірі 23 318,81 грн. та відмови у задоволенні моральної (стороною позивача відмова не оскаржувалась) відповідають обставинам справи та положенням матеріального закону.

Норми матеріального права відповідно до спірних правовідносин застосовані правильно.

Доводи апеляційної скарги щодо порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при ухваленні рішення, відсутності складових ст.1166 ЦК України в діях відповідача, що на думку представника відповідача, призвело до неправильного вирішення справи, не можуть бути прийняті судом апеляційної інстанції в якості підстав для скасування оскаржуваного рішення враховуючи наступне.

Так, з матеріалів справи вбачається, що балансоутримувачем та виконавцем послуг з утримання будинку АДРЕСА_2 та прибудинкової території в будинку є КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» - відповідач у справі.

Починаючи з 14 листопада 2016 року почалося затоплення квартири позивача через дах в наслідок опадів і тривало декілька діб. Неодноразові звернення позивача до відповідача залишилися поза увагою. Складені акти лише підтверджують цей факт та об'єм пошкодженого майна і зазначені обставини не спростовані відповідачем. До того ж, у своїй апеляційній скарзі відповідач зазначив, що комунальне підприємство «Київжитлоспецексплуатація», яке розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради було визначене виконавцем робіт з капітального ремонту покрівель будинку АДРЕСА_1 не приступило до виконання цих робіт.

Відповідно до частини першої статті 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору.

Таким чином, позивач не має будь-якого відношення до винесеного розпорядження КМР (КМДА) «Про програму економічного і соціального розвитку м. Києва на 2016 рік», до укладених договорів щодо ремонту даху, а тому за фактом неукладеності договору у сторін не виникає жодних цивільних прав та обов'язків.

За таких обставин, КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» є належним відповідачем, який повинен нести відповідальність за спричинену матеріальну шкоду позивачу.

Та обставина, що відповідач, як балансоутримувач будинку усунувся від належного контролю за ввіреним йому майном не звільняє його від відповідальності за його пошкодження та спричинену шкоду.

Всі висновки суду першої інстанції щодо правомірності заявленого позову та можливості відновлення порушеного права у обраний позивачем спосіб повно та послідовно викладені у мотивувальній частині оскаржуваного рішення.

Обставин, які б дали суду апеляційної інстанції підстави для спростування указаних висновків суду, апеляційна скарга представника відповідача не містить, в ході апеляційного розгляду представник відповідача до суду не з'явився.

За правилами ст. 375 ЦПК України суд апеляційної залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи викладене, апеляційний суд приходить до висновку про те, що судом першої інстанції дана належна оцінка доводам сторін у сукупності з наданими сторонами доказами, висновки суду відповідають обставинам справи, доводи, викладені у апеляційній скарзі, не спростовують їх, тому підстав для скасування оскаржуваного рішення немає.

Керуючись ст. ст. 367,374,375,382,384 ЦПК України, колегія суддів ,-

п о с т а н о в и л а :

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 - представника Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» відхилити.

Рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 16 квітня 2018 року залишити без змін.

Постанова може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення. При оголошенні вступної та резолютивної частин судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складено 20 липня 2018 року.

Головуючий:

Судді: