Номер провадження 2/754/2428/18
09 липня 2018 року Деснянський районний суд міста Києва в складі:
Головуючого - судді Галась І.А.
при секретарі Дмитрієвій А.
у відсутності сторін
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям квартири, -
22.11.2017 року ОСОБА_1 звернувся до Деснянського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 про стягнення матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям квартири. Просив стягнути з відповідача на якого користь завдану матеріальну шкоду в розмірі 16.569 грн. 05 коп. та понесену моральну шкоду у розмірі 100.000 грн., а також витрати по сплаті судового збору в розмірі 1.165 грн. 70 коп. та 1.600 грн.
Позовні вимоги обґрунтовує тим, що 01.09.2017 відбулось залиття його квартири АДРЕСА_1 із розташованої поверхом вище квартири АДРЕСА_1. Після цього він звернувся до ОСББ «Мотозаводець-6» з вимогою зафіксувати та підтвердити факт залиття його квартири з вини відповідача ОСОБА_2, яка є власником квартири АДРЕСА_1.
Згідно Акту обстеження від 01.09.2017 року, що складений комісією ОСББ «Мотозаводець-6», причиною затоплення було халатне відношення відповідача при виконанні будівельних і сантехнічних робіт. Тобто, відповідач доручила заміну труби гарячої води некваліфікованим робітникам, які не мають ліцензії та проведення даного виду робіт. Він (позивач) звернувся до ОСОБА_2 для фіксування факту залиття квартири та вирішення питання щодо відшкодування завданої шкоди, однак остання повідомила що не має наміру відшкодовувати завдану шкоду.
Як зазначає позивач, у результаті залиття його квартира зазнала матеріальної шкоди у вигляді матеріального збитку, завданого внутрішньому оздобленню квартири та пошкодження його майна.
Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва Журавської О.В. від 27.11.2017 року відкрито провадження у справі та призначено справу до судового розгляду (а.с. 15).
Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.03.2018 року визначено головуючого суддю Деснянського районного суду м. Києва Галась І.А. (а.с. 31).
Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва Галась І.А. від 26.03.2018 року справу прийнято провадження та призначено справу до судового розгляду у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін (а.с. 32).
В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з'явився, надав заяву в якій просив провести розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, проти заочного розгляду справи не заперечував.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з'явилася, про місце і час розгляду справи повідомлялася судом у встановленому законом порядку, заяв про відкладення розгляду справи не надала, причини неявки не повідомила. Поштові повідомлення повернулись до суду за закінченням терміну зберігання.
Відповідно до положень ч.ч. 1, 2 ст. 280 Цивільного процесуального кодексу України (надалі - ЦПК України) суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з'явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. У разі участі у справі кількох відповідачів заочний розгляд справи можливий у випадку неявки в судове засідання всіх відповідачів.
Враховуючи наявність в справі достатніх матеріалів про права та обов'язки сторін та те, що представник позивача проти заочного розгляду справи не заперечує, суд, на підставі ч.ч. 1, 2 ст. 280 та відповідно до ст. 281 ЦПК України, ухвалив розглядати справу в порядку заочного провадження.
Всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об'єктивному розгляді справи, зібрані по справі докази, керуючись законом, суд дійшов висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.
Як вбачається з матеріалів справи, позивач ОСОБА_1 є власником квартири за адресою: АДРЕСА_1, що підтверджується копією Свідоцтва про право власності від 10.12.2008 року.
Позивач звернувся до суду з позовом про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, заподіяної внаслідок залиття його квартири АДРЕСА_1, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що 01.09.2017 року, з вини відповідача, яка є власником квартири НОМЕР_1, яка знаходиться поверхом вище, було залито його квартиру.
В підтвердження своїх позовних вимог позивач надав суду Акт від 01.09.2017 складений комісією ОСББ «Мотозаводець-6», згідно якого, 01.09.2017 відбулося залиття квартири АДРЕСА_1 з квартири НОМЕР_1. Залиття відбулося внаслідок неналежного проведення будівельних та сантехнічних робіт у квартирі НОМЕР_1 (а.с. 7-8).
Згідно Кошторисного розрахунку, проведеного ТОВ «Білдінг Еволюшн», вартість проведення ремонту квартири АДРЕСА_1 становить 114.649 грн. 05 коп. (а.с. 9).
Крім того, внаслідок залиття було пошкоджено належний позивачу комп'ютер INTEL6420. Відповідно до Акту приймання техніки та устаткування № 147057/4047 від 01.11.2017 року вартість ремонту вказаного комп'ютера складає 1.920 грн.
Відповідно до ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Згідно ст. 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягає відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для встановлення пошкодженої речі.
Власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 322 ЦК України).
Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.
Відповідач в судове засідання не з'являлась, суду не надано будь-яких доказів того, що залиття відбулось не з її вини, чи вона добровільно відшкодувала збитки, тому суд позбавлений можливості врахувати інші докази та приймає до уваги лише докази, які містяться в матеріалах справи.
В добровільному порядку відповідач заподіяну шкоду відшкодовувати відмовляється.
Отже, на відшкодування матеріальної шкоди, суд вважає необхідним стягнути з відповідача на користь позивача матеріальну шкоду завдану залиттям квартири на загальну суму 116.569 грн. 05 коп., що складається з вартості проведення ремонтних робіт в сумі 114.649 грн. 05 коп. та вартості ремонту пошкодженого внаслідок залиття комп'ютера в розмірі 1.920 грн.
Також однією з позовних вимог позивач просить суд стягнути з відповідача на його користь моральну шкоду, яка полягає в заподіянні шкоди його здоров'ю внаслідок стресу через неналежне утримання відповідачем свого майна. В позовній заяві позивач зазначив, що неправомірними діями відповідача йому та його сім'ї завдано моральну шкоду, яка виразилась у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодженого майна та неможливості нормального користування ним, порушення звичайного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації. Після залиття квартири у нього трапилось різке погіршення здоров'я, через що він по швидкій був доставлений до Київської міської клінічної лікарні № 8 до неврологічного відділення № 1, де йому було надано медичну допомогу та стаціонарне лікування в період 04.09.2017 року по 19.09.2017 року.
Моральну шкоду позивач оцінює в розмірі 100.000 гривень.
Згідно ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній особі діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 23 ЦК України, моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.
Постановою Пленуму ВСУ № 4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» в пункті 5 роз'яснено, що відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні.
Враховуючи вимоги розумності і справедливості, характер правопорушення, глибину фізичних та душевних страждань, ступінь вини відповідачів, які завдали моральної шкоди позивачам, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача 15.000 гривень на відшкодування моральної шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири.
Оскільки суд частково задовольняє позовні вимоги, з відповідача на користь позивача відповідно до ст. 141 ЦПК України підлягають стягненню судові витрати по справі, які складаються з суми судового збору в розмірі 1165 грн. 70 коп. та 1.600 грн., всього 2.765 грн. 70 коп.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 23, 1166, 1167, 1190, 1192 ЦК України, Постановою Пленуму ВСУ №4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», ст. ст. 5, 12, 13, 81, 141, 263, 265, 274, 279, 280, 281, 354 ЦПК України, суд, -
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям квартири, - задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду в розмірі 116.569 грн. 05 коп., а також моральну шкоду в розмірі 15.000 грн.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 2.765 грн. 70 коп.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Суддя: