Провадження № 2/234/4721/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

26 грудня 2018 року у суддя Краматорського міського суду Донецької області Сухоручко Ю.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Управління Пенсійного фонду України у м. Краматорську про стягнення сум спадщини та допомоги на поховання, -

В С Т А Н О В И В :

22 грудня 2018 року позивачка звернулася до суду з позовом, в якому просить стягнути з відповідача на свою користь суму спадщини - недоотриманої спадкодавцем пенсії у розмірі -15025, 25 грн. та допомоги на поховання у розмірі -6010,10 грн.

Згідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Однак, до позовної заяви позивачкою не додано документів про сплату судового збору. При цьому, в позовній заяві позивачка порушує питання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення рішення по справі, посилаючись на своє скрутне матеріальне становище, отримання мінімальної пенсії, яку з лютого 2017 року було припинено у звязку з відсутністю за місцем тимчасової реєстрації переселенця в Краматорську , також зазначає, що 30 жовтня 2018 року Донецьким окружним адміністративним судом відкрито провадження за її позовом до відповідача про зобовязання поновити виплату пенсії і виплати боргу.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Правове регулювання судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Так, статтею 8 вказаного Закону визначені умови за яких можливе відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сімї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоровю.

Частиною другою статті восьмої Закону України «Про судовий збір» визначено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Згідно роз'яснень, що містяться в пункті 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 81 (136) ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Обґрунтування пов'язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, згідно зі статтями 12, 81 ЦПК України покладається на заінтересовану сторону.

Отже, з наведеного вище слідує, що відстрочення сплати судового збору може мати місце за наявності виключних обставин.

Так, позивачка посилається на свій скрутний матеріальний стан та відсутність можливості сплатити судовий збір, у звязку з тим, що вона отримує мінімальну пенсію, яку припинено виплачувати з лютого 2017року. Всі громадяни є рівні перед законом, в тому числі і щодо обовязку сплати судового збору. Позивачкою не надано суду доказів про розмір її пенсії та про факт припинення виплати їй пенсії з лютого 2017 року.

З огляду на викладене, суд не вбачає підстав для відстрочки сплати позивачкою судового збору, а тому позивачці необхідно сплатити судовий збір та надати суду оригінал платіжного документ.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону, ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб ( з 01.01.2018 - 1762,00 грн.) і не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до п. 3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов'язковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі, якщо документ, що підтверджує сплату судового збору, не буде поданий у строк, установлений судом, - визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві або залишення заяви без розгляду.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху, надавши позивачці строк для усунення вищевказаних недоліків, а саме сплати судового збору та надання суду оригіналу платіжного документу про сплату судового збору у розмірі 704,80 грн.

При таких обставинах, керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про відстрочку сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Управління Пенсійного фонду України у м. Краматорську про стягнення сум спадщини та допомоги на поховання - залишити без руху.

Надати позивачці строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ухвали, шляхом сплати судового збору та надання суду оригіналу платіжного документу про сплату судового збору.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом пятнадцяти днів з дня її складання до Донецького апеляційного суду через Краматорський міський суд Донецької області.

Суддя Сухоручко Ю.О.