Справа № 288/1735/18
Провадження № 2/288/813/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 грудня 2018 року смт. Попільня

Попільнянський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді - Рудник М. І.,

з участю секретаря судових засідань - ОСОБА_1,

позивача - ОСОБА_2,

відповідача - ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в смт. Попільня Житомирської області цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 (далі позивач) звернулась до суду з позовною заявою про розірвання шлюбу, в якій вказує, що вона перебуває у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_3 (далі відповідач).

Шлюб зареєстровано 22 червня 2016 року виконавчим комітетом Дмитрівської сільської ради Фастівського району Київської області, актовий запис № 1.

Від даного шлюбу мають дочку ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Спільне життя позивача з відповідачем не склалося через взаємні непорозуміння, відсутність поваги один до одного, розходження поглядів на сімейні відносини та обовязки.

Протягом 2018 року стосунки між ними погіршились, кожен з них почав жити своїми інтересами. З серпня 2018 року вони проживають окремо в різних населених пунктах, подружні відносини фактично між ними припинені, спільне господарство не ведеться. Подальше збереження шлюбу позивач вважає неможливим.

Позивач просить розірвати шлюб між нею та ОСОБА_3.

Позивач в підготовчому судовому засіданні позовні вимоги підтримала та просила задовольнити їх в повному обсязі, після розірвання шлюбу просить прізвище залишити їй «Чернега» та судові витрати покласти на неї.

Відповідач в підготовчому судовому засіданні позовні вимоги визнав, не заперечував щодо їх задоволення.

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Суд, вислухавши сторони, дослідивши матеріали справи, враховуючи, що сторони не підтримують подружні стосунки і не бажають миритися, приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що 22 червня 2016 року виконавчим комітетом Дмитрівської сільської ради Фастівського району Київської області зареєстровано шлюб між ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3, про що складено відповідний актовий запис № 1, після реєстрації шлюбу прізвище дружини змінилось на «Чернега», що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії І-ОК № 201047.

Як вбачається з копії свідоцтва про народження серії І-ОК № 331827, виданого 12 травня 2016 року виконавчим комітетом Дмитрівської сільської ради Фастівського району Київської області, батьками ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, вказані ОСОБА_3 та ОСОБА_5, про що складено відповідний актовий запис № 01.

Довідкою № 735 від 16 листопада 2018 року виконавчого комітету Квітневої сільської ради Попільнянського району Житомирської області визначено, що ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_4, дійсно проживає разом з матірю ОСОБА_2 в селі Романівка, Попільнянського району, Житомирської області по вулиці Гагаріна, 3 та знаходиться на повному її утриманні.

Відповідно до частини другої статті 112 Сімейного Кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Згідно зі статтею 24 Сімейного Кодексу України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім'ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя /стаття 110 СК України/. Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.

Відповідно до статті 113 Сімейного Кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Частиною другою статті 114 Сімейного Кодексу України встановлено, що у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.

Згідно з частиною третьою статті 115 Сімейного Кодексу України, документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Зазначені обставини у їх системному звязку свідчать, що є всі підстави для розірвання шлюбу між ОСОБА_2 та ОСОБА_3.

Керуючись статтями 24, 104, 105, 110, 112 - 115 СК України; статтями 4, 12, 13, 19, 23, 28, 48, 76, 78, 81, 128, 189-200, 258, 259, 263-265, 352, 354, 355 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб зареєстрований 22 червня 2016 року виконавчим комітетом Дмитрівської сільської ради Фастівського району Київської області, актовий запис № 1, між ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3 розірвати.

Після реєстрації розірвання шлюбу прізвище дружини залишити «Чернега».

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Відповідно до пункту 15.5 Перехідних положень Цивільного процесуального Кодексу України в редакції Закону № 2147-VІІІ від 03 жовтня 2017 року, апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя Попільнянського

районного суду ОСОБА_6