БРОВАРСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 361/6582/18 провадження № 2-з/361/123/18
У Х В А Л А

«11» жовтня 2018 року м.Бровари Київської області

Суддя Броварського міськрайонного суду Київської області Василишин В.О., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову до предявлення позову,

в с т а н о в и в:

10 жовтня 2018 року ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про забезпечення позову до предявлення позову, в якій просить накласти заборону відчуження на наступні обєкти нерухомого майна, а саме земельну ділянку, розташовану у селі Рожни Броварського району Київської області, площею 0,0609 га, для індивідуального садівництва, кадастровий номер :05:008:0004;

? частину будинку 1 по вулиці І. Франка у місті Бровари Київської області; 2/3 частини квартири 112 у будинку 23 в по вулиці Симона Петлюри у місті Бровари Київської області.

Відповідно до частин першої та другої статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред'явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з пунктами 1, 2 частини першої статті 150 ЦПК України позов забезпечується шляхом накладення арешту на майно та (або) грошові кошти, що знаходяться або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи інших осіб; забороною вчиняти певні дії.

Як роз'яснено в пункті 4 Постанови Пленуму Верховного суду України від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з'ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв'язку із застосуванням відповідних заходів.

У вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв'язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв'язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, з майновими наслідками вжиття заходів забезпечення.

Як вбачається з Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо обєкта нерухомого майна будинку 1 по вулиці І.Франка у місті Бровари Київської області є ОСОБА_2 розмір частки складає 1/2 та ОСОБА_3 розмір частки складає 1/4 й 1/4. Підставою набуття ОСОБА_3 права власності є свідоцтво про право власності від 02 червня 2011 року та свідоцтво про право на спадщину від 02 червня 2011 року, видані державним нотаріусом Броварської міської державної нотаріальної контори ОСОБА_4 Земельна ділянка розташована у селі Рожни Броварського району Київської області, площею 0,0609 га, для індивідуального садівництва, кадастровий номер :05:008:0004, зареєстрована за

ОСОБА_3 відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом від 04 липня 2013 року. Частка ОСОБА_3 у обєкті нерухомого майна квартирі 112 у будинку 23 в по вулиці Черняховського (теперішня назва вулиці ОСОБА_5) становить 2/3, підстава виникнення права власності свідоцтво про право на спадщину від 15 квітня 2011 року.

Вжиття заходів забезпечення позову до предявлення позову мотивовано тим, що ОСОБА_3 будучи власником вищевказаного нерухомого майна має можливість відчужити його на користь інших осіб. При цьому позивач планує подати позов про визнання недійсними свідоцтв про прав на спадщину, що були підставою набуття ОСОБА_3 права власності.

Разом з тим, заявником не зазначено доказів, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову. При цьому суд також враховує, що право власності на вказане нерухоме майно набуто

ОСОБА_3 у 2011 та 2013 роках.

Крім того, заява не містить доказів того, що відповідач буде ухилятися від виконання судового рішення.

За таких обставин, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про забезпечення позову, оскільки заявником не надано доказів існування реальної загрози невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову про визнання недійсними свідоцтв про право на спадщину.

З огляду на викладені обставини заява про забезпечення позову не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись статтями 149, 150, 153, 260 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову до предявлення позову відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя В.О.Василишин