29.11.2018 Єдиний унікальний номер 205/6581/18
Провадження №2/205/2987/18
29 листопада 2018 року м. Дніпро
Ленінський районний суд м. Дніпропетровська в складі:
головуючої судді Шавули В.С.
за участю секретаря Сербена О.Ю.
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа: Центральний відділ державної виконавчої служби м. Дніпра Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області про зняття арешту з майна, -
ОСОБА_1 та ОСОБА_2 12.09.2018р. звернувся до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська з позовом, у якому просять зняти арешт з нерухомого майна, належного їм на праві спільної часткової власності, а саме квартири, розташованої в АДРЕСА_1. Позовна заява мотивована тим, що відповідно до договору купівлі-продажу від 30.11.2012р. позивачі придбали у ОСОБА_3 вищевказану квартиру, проте у зв'язку з тим, що постановою державного виконавця від 24.11.2016р. накладено арешт на все майно, яке належить ОСОБА_3, позивачі позбавлені можливості зареєструвати своє право власності на нерухоме майно у встановленому законом порядку.
Представником позивачів, - ОСОБА_4 надано суду клопотання, у якому він просить проводити розгляд справи за відсутності позивачів, позовні вимог підтримує.
ОСОБА_3 у судове засідання не з'явився, хоча про день, час ста місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Відзив на позов суду не надав.
Третя особа явку свого представника у судове засідання не забезпечила, проте матеріали справи містять від нього заяву про розгляд справи за відсутності представника.
Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи по суті, суд встановив наступне.
Відповідно до договору купівлі-продажу, посвідченого 30.11.2012р. приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Кошляк Н.Е., ОСОБА_3 передав у власність ОСОБА_2 та ОСОБА_1 нерухоме майно, а саме квартиру, розташовану в АДРЕСА_1 (а.с.7).
Згідно з п.1 ч.1 ст.2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (далі - державна реєстрація прав) - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.
На виконанні у Центральному відділі державної виконавчої служби м. Дніпра Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області перебуває виконавче провадження № 52965051 в межах якого постановою державного виконавця від 24.11.2016р. накладено арешт на все нерухоме майно, яке належить ОСОБА_3
Згідно з ч.ч.1, 2 ст.59 Закону України «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини.
Відповідно до ч.1 ст.316, ч.1 ст.317 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Власникові належить право володіння, користування та розпорядження своїм майном на власний розсуд.
Згідно з ч.1 ст.321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності чи обмежений в його здійсненні.
Право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів.
З огляду на те, що позивачі набули право власності на вищевказану квартиру до накладення арешту в межах виконавчого провадження № 52965051, а також враховуючи, що позивачі не можуть оформити свої майнові права в інший спосіб, крім як звернутись до суду з позовом про зняття арешту з майна, суд доходить висновку про наявність достатніх підстав для зняття арешту з майна.
Керуючись ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження», ст.ст. 316, 317, 321 ЦК України, ст.ст.4, 6, 10, 12, 13, 81-83, 141, 247, 263-264, 268 Цивільно-процесуального кодексу України, суд, -
Позовні вимоги ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа: Центральний відділ державної виконавчої служби м. Дніпра Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області про зняття арешту з майна, - задовольнити.
Зняти арешт з нерухомого майна, що належить на праві спільної часткової власності ОСОБА_1, РНОКПП:НОМЕР_1, а саме: з Ѕ частини квартири АДРЕСА_1, накладений на підставі постанови про арешт майна боржника №52965051 від 24.11.2016 року винесеної Центральним ВДВС міста Дніпра ГТУЮ у Дніпропетровській області.
Зняти арешт з нерухомого майна, що належить на праві спільної часткової власності ОСОБА_2, РНОКПП:НОМЕР_2, а саме: з Ѕ частини квартири АДРЕСА_1, накладений на підставі постанови про арешт майна боржника №52965051 від 24.11.2016 року винесеної Центральним ВДВС міста Дніпра ГТУЮ у Дніпропетровській області.
Стягнути із ОСОБА_3, РНОКПП:НОМЕР_3 на користь ОСОБА_1, РНОКПП:НОМЕР_1, ОСОБА_2, РНОКПП:НОМЕР_2, судовий збір в сумі 704,80 грн. (сімсот чотири грн.. 80 коп.).
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Повний текст судового рішення складено 02 січня 2019 року.

Суддя В.С. Шавула