У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.10.2018 р. м. Жмеринка

Жмеринський міськрайонний суд Вінницької області в складі:

головуючої судді Сенько Л.Ю.,

за участі секретаря Даніловської А.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Жмеринка цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В:

19.06.2018 представник позивача ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_1 звернувся до суду з даною позовною заявою в якій просив ухвалити рішення яким розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 03.07.2009 у Жмеринському міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції Вінницької області, актовий запис №140.

Ухвалою від 13.07.2018 відкрито провадження по справі.

Ухвалою від 10.09. 2018 закрито підготовче провадження по справі.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не зявився. В наданій до суду 09.10.2018 телефонограмі просив суд справу розглянути без його участі. Повідомив, що позов підтримує в повному обсязі та просить його задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не зявилася. В надісланій на адресу суду заяві просила справу розглянути без її участі.

Ознайомившись з матеріалами справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

В постанові пленуму ВСУ «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» № 11 від 21 грудня 2007 року зазначено, що сімейне законодавство не передбачає можливості розірвання шлюбу представником одного з подружжя або їх обох за довіреністю останніх, а правила ЦК про представництво, довіреність і доручення на ці правовідносини не поширюються.

Таким чином, позовна заява про розірвання шлюбу подається до суду виключно стороною, а не представником, а останній, згідно правил ЦК про представництво, довіреність і доручення, може представляти інтереси сторони виключно в судовому засіданні.

Відповідно до ч. 3 ст. 105 Сімейного кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.

У відповідністю зі ст. 114 Сімейного кодексу України, у разі розірвання шлюбу органом державної реєстрації актів цивільного стану шлюб припиняється у день реєстрації розірвання шлюбу.

У разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Частиною 1 ст. 237 ЦК України передбачено, що представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов'язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє.

Відповідно до ч. 2 ст. 238 ЦК України представник не може вчиняти правочин, який відповідно до його змісту може бути вчинений лише особисто тією особою, яку він представляє.

Таким чином, зі змісту вказаних норм слідує, що звернутися із заявою про розірвання шлюбу, незалежно від того подається вона до органу державної реєстрації актів цивільного стану чи до суду, має право лише один з подружжя, тому представник не може подавати заяву про розірвання шлюбу від імені одного з них.

Пунктом 2 ч. 1 ст. 257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

За таких обставин, оскільки позовна заява про розірвання шлюбу може бути підписана та подана лише особисто позивачем ОСОБА_1, позовну заяву, яка підписана представником ОСОБА_3, що діє на підставі довіреності від 13.06.2018, належить залишити без розгляду як таку, що подана особою, яка не має повноважень на ведення справи.

Керуючись ст. ст. 13, п. 2 ч. 1 ст. 257, 260 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів шляхом подачі апеляційної скарги до Апеляційного суду Вінницької області через Жмеринський міськрайонний суд Вінницької області протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя