Справа №200/1650/16-ц
Провадження №2/200/2045/16
У Х В А Л А

«19» жовтня 2018 року Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська

у складі: головуючого судді Женеску Е.В.,

при секретарі Сокол І.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Дніпро цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 в інтересах неповнолітніх осіб: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Зайченко І.А., нотаріус П`ятої Дніпровської нотаріальної контори Батова А.Г. про визнання заповіту недійсним та застосування наслідків нікчемного правочину, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська перебуває вищезазначена цивільна справа.

Позивачем подано клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи. В обґрунтування клопотання посилається на те, що з матеріалів справи (копій спадкових справ і самого заповіту) вбачається,що має місце наявність в матеріалах справи копій оскаржуємого заповіту різного змісту (з виправленнями та без виправлень),а відповідно такі що різняться між собою юридичною навантаженность (змістом) документа в частині часу реєстрації заповіту та вчинення нотаріальних дій.

Крім того, позивач наполягає на тому, що Спадкодавець не міг самостійно підписати спірний заповіт та написати фрагменти рукописного тексту від свого імені (при наявності людини яка це робила на протязі останніх 5 років),а тим паче прочитати його українською мовою, та безпомилково та рівним, охайним почерком прописати про це в заповіті, (з огляду на вади здоров`я, не володіння українською мовою в достатньому обсязі).

Для визначення даних питань потребуються спеціальні знання, тобто повинна бути призначена експертиза. З метою забезпечення доказів, що обґрунтовують позовні вимоги Позивача, для попередження умисного створення обставин, за яких буде неможливо отримати об`єктивний висновок експерта з вищезазначених питань, необхідно вчасно вжити заходів, а саме призначити експертизу.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, матеріали клопотання прийшов до наступного висновку.

15 грудня 2017 року набув чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» №2147-VIII від 03.10.2017 року, котрим ЦПК України викладено в новій редакції.

Згідно пп.9 п.1 Розділу XIII Перехідних положень ЦПК України в новій редакції справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Відповідно до ч.ч.3, 4 ст. 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. Закон який встановлює нові обов`язки, скасовує чи звужує права, належні учасникам судового процесу, чи обмежує їх використання, не має зворотної дії в часі.

Відповідно до ч.1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно ч.1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 43 ЦПК України учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Згідно вимог ч.1 ст. 174 ЦПК України при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору.

Відповідно до ч.ч. 1,2 ст. 102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Відповідно до ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до ч. 2 ст. 113 ЦПК України якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

Згідно Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998р. № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012р. № 1950/5) при проведенні почеркознавчої експертизи передбачено п. 4.15 що у дослідницькій частині висновку експерта описуються процес дослідження та його результати, а також дається обґрунтування висновків з поставлених питань. Дослідницька частина повинна включати:

відомості про стан об`єктів дослідження, застосовані методи (методики) дослідження, умови їх застосовування;

посилання на ілюстрації, додатки та необхідні роз`яснення до них; експертну оцінку результатів дослідження.»

У свою чергу слід зазначити, що методика судово-почеркознавчої експертизи передбачає чотири стадії дослідження:

попереднє ознайомлення з матеріалами (вивчення матеріалів справи, ознайомлення з документами - речовими доказами і зразками, з питаннями, які поставлені перед експертом та ін.);

роздільне дослідження (здійснюється роздільне вивчення документа - речового доказу та зразків для порівняльного дослідження; провадиться виявлення загальних і окремих ознак письма і почерку);

порівняльне дослідження (виявлені ознаки зіставляються; результати порівняння заносяться до спеціальних таблиць - розробки);

оцінка наслідків і формулювання висновків (оцінюється індивідуальна сукупність виявлених ознак; експерт робить висновок про наявність або відсутність індивідуальної тотожності).

Порядок призначення судової експертизи у науково-дослідних судово-експертних установах Міністерства юстиції України, обов`язки, права та відповідальність судового експерта, організація проведення експертиз та оформлення їх результатів визначається Законом України „Про судову експертизу", Цивільним процесуальним кодексом, Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та іншими нормативно-правовими актами з питань судової експертизи.

Як роз`яснено в п. 17постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 12 червня 2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» для з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, призначає експертизу, коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи і поданих доказів.

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

При призначені експертизи, суд бере за основу перелік питань, які поставлені заявником перед експертом у письмовому клопотанні, яке залучено до матеріалів справи, які викладені у відповідності до орієнтованого переліку вирішуваних питань експертами при проведенні даного виду експертизи, який викладено в Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз, та враховуючи той факт, що з боку інших учасників процесу не було заявлено клопотань про інші питання, які мають бути поставлені експерту при проведені даного виду експертизи.

При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно.

Позивач подав до суду клопотання про доручення Одеському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України що розташований за адресою 65026 м. Одеса, вул. Ланжеронівська, 21 або Львівському науково-дослідному інституту судових експертиз що розташований за адресою 79004 м. Львів-4, пл. Соборна, 7.

З огляду на викладене та враховуючи, що будь-яких заперечень від відповідача щодо обрання експертної установи до суду не надійшло, суд приходить до висновку про визначення експертної установи за клопотанням позивача, а саме Одеський науково-дослідний інститут судових експертиз Міністерства юстиції України, що розташований за адресою 65026 м. Одеса, вул. Ланжеронівська, 21.

З урахуванням наведених обставин, з метою усунення будь-яких суперечностей та сумнівів у справі, враховуючи те, що для з`ясування обставин, що мають значення для справи, потрібні спеціальні знання , суд, вважає за необхідне задовольнити клопотання та призначити судову почеркознавчу експертизу.

Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.

Оскільки, для проведення експертизи потрібний значний проміжок часу, тому на час проведення експертизи провадження у справі слід зупинити.

На підставі наведеного , керуючись ст. ст. 43, 102-107, 174,252, 353, ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Клопотання позивача про призначення судової почеркознавчої експертизи задовольнити.

Призначити судову почеркознавчу експертизу по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 в інтересах неповнолітніх осіб: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Зайченко І.А., нотаріус П`ятої Дніпровської нотаріальної контори Батова А.Г. про визнання заповіту недійсним та застосування наслідків нікчемного правочину, на вирішення якої поставити питання :

- Чи належить підпис у спірному заповіті ОСОБА_5

- Чи належать інші рукописні фрагменти спірного заповіту ОСОБА_5

- ОСОБА_6 , чоловіку чи жінці належить підпис в заповіті від імені ОСОБА_5 та якого віку була ця особа?

- ОСОБА_6 , чоловіку чи жінці належать інші рукописні фрагменти спірного заповіту, та якого віку була ця особа?

- Чи виконані підпис та інші рукописні фрагменти спірного заповіту однією людиною чи декількома особами? Скільки осіб брали участь у написанні рукописних фрагментів спірного заповіту?

- Які саме рукописні фрагменти заповіту належать одній особі, а які іншим?

- Коли були внесені виправлення у спірний заповіт(у який проміжок часу з моменту його укладення),та ким вони були зроблені - чоловіком чи жінкою ОСОБА_7

- В якому положенні знаходилась людина яка виконала підпис та інші рукописні фрагменти спірного заповіту(стоячи, лежачи, сидячи чи інше )?

- Чи застосовувались технічні або механічні засоби (прилади, знаряддя) для відтворення (підробки) підпису та почерку(рукописного фрагменту від імені Спадкодавця) ОСОБА_5 , і які саме?

Оплату за проведення експертизи покласти на позивача ОСОБА_1 роз`яснивши йому положення ст. 109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі.

Попередити експерта про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384 та 385 КК України за завідомо неправдивий висновок та відмову без поважних причин від виконання покладених обов`язків.

Проведення експертизи доручити експертам Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України, що розташований за адресою 65026 м. Одеса, вул. Ланжеронівська, 21.

На дослідження надати експерту цивільну справу №200/1650/16-ц (провадження №2/200/2045/16) за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 в інтересах неповнолітніх осіб: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Зайченко І.А., нотаріус П`ятої Дніпровської нотаріальної контори Батова А.Г. про визнання заповіту недійсним та застосування наслідків нікчемного правочину.

Провадження в справі зупинити на час проведення експертизи.

Копію ухвали надіслати до Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України, що розташований за адресою 65026 м. Одеса, вул. Ланжеронівська, 21, для виконання, сторонам для відома.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення . Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Суддя Е.В. Женеску