Справа № 236/2178/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 серпня 2018 року Краснолиманськийміський суд Донецькоїобласті у складі:

головуючого судді Бікезіної О.В.,

за участю секретаря Снігирьової О.Ю.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Лиман Донецької області, за відсутністю сторін, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

09 липня 2018 року позивач звернулася до суду із позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, мотивуючи свої вимоги фактичним припиненням подружнього життя і неможливістю збереження сім'ї. Зазначила, що 15 листопада 2003 року між нею та відповідачем ОСОБА_2 був укладений шлюб, від сумісного життя сторони мають неповнолітніх дітей: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2. З березня 2018 року вони припинили шлюбні відносини, через нерозуміння одне одного та різних поглядів на життя. Майнового спору та спору щодо виховання дітей вони не мають. Просить суд розірвати шлюб між нею та відповідачем.

Позивача ОСОБА_1 було належним чином повідомлено про дату, час та місце розгляду цивільної справи (а.с.18), позивач в судове засідання не прибула, надала суду заяву, в якій свої позовні вимоги підтримала та просила справу розглянути без її участі (а.с. 19).

Відповідача ОСОБА_2 було належним чином повідомлено про час та місце розгляду справи, але відповідач в судове засідання не прибув та надав суду заяву, в якій позовні вимоги визнав та просив справу розглянути без його участі (а.с. 20).

На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв'язку з неявкою всіх учасників справи, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, з'ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, що мають значення для вирішення справи по суті, встановивши такі фактичні дані та відповідні їм правовідносини, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 та ОСОБА_1 зареєстрували шлюб 15 листопада 2003 року, про що Відділом реєстрації актів громадянського стану Краснолиманського управління юстиції Донецької області зроблений відповідний актовий запис № 211. Після реєстрації шлюбу прізвище позивача - "ОСОБА_1" (а.с. 7).

Від сумісного життя сторони мають неповнолітніх дітей: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, про що свідчить свідоцтво про народження серії НОМЕР_1, видане виконавчим комітетом Ярівської селищної ради міста Красний Лиман Донецької області, актовий запис № 5, та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, про свідчить свідоцтво про народження серії НОМЕР_2, видане виконавчим комітетом Ярівської селищної ради Краснолиманського району Донецької області, актовий запис № 18. Батьками дітей зазначено: ОСОБА_2 та ОСОБА_1 (а.с. 10, 11).

Відповідно до положень статті 51 Конституції України та частини першої статті 24 Сімейного кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Рішення про розірвання шлюбу, як визначено нормою статті 112 СК України, суд постановляє якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. При цьому суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя.

Наявними в матеріалах справи доказами підтверджено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 припинили шлюбні відносини, не проживають однією сім'єю та не ведуть сумісне господарство з березня 2018 року. За цей час подружжя не здійснили дій щодо збереження родинних стосунків, між ними встановились недружні взаємовідносини, позивач не має наміру зберегти сім'ю. Враховуючи викладене, суд визнає, що надання подружжю строку для примирення у даному випадку суперечить моральним засадам суспільства.

Згідно до положень ст. 3 СК України сім'ю складають особи, які спільно проживають, пов'язані спільним побутом, мають спільні права та обов'язки.

Проаналізувавши встановлені конкретні обставини по справі, оцінивши надані сторонами в силу вимог статті 76 ЦПК України докази в їх сукупності, приймаючи до уваги існуючи взаємини між подружжям, ступінь конфліктних стосунків та причини розлучення, небажання сторін продовжувати шлюбні відносини, суд дійшов висновку, що подальше подружнє життя ОСОБА_1 та ОСОБА_2, збереження їх сім'ї є неможливе та суперечить їх інтересам, тому позов про розірвання шлюбу підлягає задоволенню.

Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. З огляду на це, за клопотанням позивача, суд вважає за необхідне залишити їй прізвище "ОСОБА_1".

Позивач не вимагає компенсацію за понесені судові витрати, пов'язані із зверненням до суду і розглядом цивільної справи.

На підставі вищенаведеного, керуючись статтями 13, 76, 89, 265 Цивільного процесуального кодексу України, статтями 3,110-112,113 Сімейного кодексу України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву ОСОБА_1, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1, до ОСОБА_2, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_5, та ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_6, зареєстрований 15 листопада 2003 року відділом реєстрації актів громадянського стану Краснолиманського управління юстиції Донецької області, актовий запис № 211 - розірвати.

Після розірвання шлюбу прізвище позивачу залишити «ОСОБА_1».

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку в Апеляційний суд Донецької області шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У відповідності до п.п. 15.5 п.15 ч. 1 розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судовоїі нформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя -