Справа № 153/423/17
Провадження № 22-ц/772/1707/2018
Головуючий у суді 1-ї інстанції Любинецька-Онілова А. Г.
Доповідач:Ковальчук О. В.
У Х В А Л А

07 серпня 2018 рокуСправа № 153/423/17м. Вінниця

Апеляційний суд Вінницької області в складі судді Ковальчука О.В., вирішуючи клопотання представника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про призначення почеркознавчої експертизи та витребування доказів, заявлені при зверненні з апеляційною скаргою на рішення Ямпільського районного суду Вінницької області від 23 травня 2018 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до Ямпільського районного медичного центру первинної медико-санітарної допомоги про поновлення на роботі та виплату заробітної плати за час вимушеного прогулу,

В С Т А Н О В И В:

06 липня 2018 року представник ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_4 засобами поштового зв'язку через Ямпільський районний суд Вінницької області звернулась до Апеляційного суду Вінницької області з апеляційною скаргою на вказане судове рішення. Разом з апеляційною скаргою подала клопотання про призначення почеркознавчої експертизи та про витребування доказів.

Положеннями ч. 1 ст. 365 ЦПК України визначено перелік обставин, які суддя-доповідач вчиняє у порядку підготовки справи до апеляційного розгляду, зокрема, п. 6 цієї статті передбачено, що суддя-доповідач, окрім іншого, у порядку підготовки справи до апеляційного розгляду за клопотанням сторін та інших учасників справи вирішує питання про виклик свідків, призначення експертизи, витребування доказів, судових доручень щодо збирання доказів, залучення до участі у справі спеціаліста, перекладача.

Згідно з положеннями ч. 3 ст. 367 ЦПК України докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об'єктивно не залежали від нього.

Відповідно до ст. 76, 91 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами, висновками експертів, показаннями свідків.

Із матеріалів справи та змісту оскаржуваного рішення вбачається, що позивач заявляв у суді першої інстанції клопотання про призначення почеркознавчої експертизи, метою якої, як зазначив позивач, було визнання факту, що заява ОСОБА_3 про прийняття його на роботу від 31 серпня 2016 року не написана ним власноручно, є підробленою та недійсною.

Ухвалою Ямпільського районного суду Вінницької області від 17 липня 2017 року у справі було призначено почеркознавчу експертизу, однак за наявними у справі матеріалами її проведення було неможливим, про що судовими експертами складено повідомлення від 29 січня 2018 року. Зокрема, на вимогу експертів відповідачем не було надано оригінал наведеної вище заяви ОСОБА_3, без якої провести експертизу виявилось не можливим.

Відповідно до ст. 109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з'ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

На виконання вимог цієї правової норми, у зв'язку з ухиленням відповідача від подання експертам необхідних документів, суд першої інстанції частково визнав факт для з'ясування якого проводилась експертиза.

У поданому до апеляційного суду клопотанні про призначення почеркознавчої експертизи, яке також заявлялось і у суді першої інстанції, апелянт просив на розгляд експертів поставити такі запитання: ким, ОСОБА_3 чи іншою особою, виконано підписи у графі «підпис працівника» у наказі № 195 від 01 вересня 2016 року про прийняття на роботу та наказі № 40 від 28 лютого 2017 року про припинення трудового договору?

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 103 УПК України суд призначає експертизу у справі для з'ясуванню обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

З огляду на наведену процесуальну норму, апеляційний суд відмовляє у задоволенні цього клопотання, оскільки, факти, які він має на меті встановити, не є тими обставинами, що мають значення для справи, оскільки проставлення підпису працівника про ознайомлення з відповідними наказами є його правом, а не обов'язком.

20 квітня 2017 року позивач подав до суду першої інстанції письмове клопотання про допит свідків, у тому числі свідка ОСОБА_5 Це його клопотання судом було задоволено і 27 червня 2017 року ОСОБА_5 надала суду покази, однак, її допит не було закінчено у зв'язку з поганим самопочуттям.

Не ініціюючи закінчення допиту ОСОБА_5, про що вбачається з матеріалів справи, позивач у квітні 2018 року звернувся до суду з клопотанням про витребування від голови Ямпільської районної державної адміністрації у Вінницькій області доказів (матеріалів звернення ОСОБА_5 ), мотивуючи її тим, що ОСОБА_5 є свідком у справі, але не була допитана і він не відмовлявся від її допиту. Зазначив, що ОСОБА_5 зверталась до вказаної посадової особи з відповідним зверненням, в якому викладені обставини, що мають значення для цієї справи, тому просив суд витребувати в Ямпільської районної державної адміністрації у Вінницькій області належним чином засвідчені копії матеріалів звернення ОСОБА_5

У задоволенні цього клопотання судом було відмовлено, тому позивач з аналогічним за змістом клопотанням звернувся до апеляційного суду, однак це його клопотання задоволенню не підлягає, оскільки, мотиви, з яких воно було подано, спростовуються матеріалами справи, зокрема, з журналу судового засідання від 27 червня 2017 року та фонограми звукозапису цього засідання вбачається, що ОСОБА_5 допитувалась судом в якості свідка і вона надала суду покази, що стосуються вирішення спору, однак, у зв'язку з її поганим самопочуттям, надання нею суду показів було припинено і з матеріалів прави не вбачається, що в подальшому позивач заявляв відповідні клопотання про продовження її допиту, натомість, заявляючи клопотання про витребування доказів, послався як на підставу її подання на те, що ОСОБА_5 судом не була допитана.

На підставі викладеного, керуючись ст. 365 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Відмовити представнику ОСОБА_3 адвокату ОСОБА_4 у задоволенні вказаних клопотань про витребування доказів та призначення експертизи.

Ухвала набирає законної сили із дня її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Ковальчук