Справа № 309/482/18
Провадження № 2/309/837/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 липня 2018 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в складі головуючого судді Волощук О.Я.

при секретарі Бринзей Н.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Хуст за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа без самостійних вимог: Хустська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2, третя особа без самостійних вимог - Хустська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом на житловий будинок АДРЕСА_1.

В обґрунтування позову зазначив про те, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла мати позивача ОСОБА_3. Батько позивача ОСОБА_4 помер - ІНФОРМАЦІЯ_4. За життя батько залишив заповіт серії АВІ №827552 від 23.03.2000 року, посвідчений державним нотаріусом Хустської нотаріальної контори Король О.Ю., відповідно до якого все своє майно заповів ОСОБА_6 У визначений законом шестимісячний термін позивачем було подано заяву про прийняття спадщини за померлим батьком за заповітом. На даний час із майна, що залишилося після смерті батька залишилися 1/2 частка житлового будинку АДРЕСА_1. Факт набуття позивачем права власності на 1/2 частину даного будинку підтверджується рішенням Хустського районного суду Закарпатської області від 17.10.2005 року, відповідно до якого визнано мирову угоди між позивачем та його матір'ю ОСОБА_3 за умовами якої ОСОБА_3 не заперечувала проти виділення 1/2 належної за заповітом йому частки житлового будинку АДРЕСА_1.

Як за життя батьків, так і на даний час позивач із своєю сім'єю проживає у будинку АДРЕСА_1, проводить поточні ремонти, сплачує комунальні послуги, утримує будинок.

При зверненні до Хустської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва та роз'яснено, що оформити спадщину він не може, оскільки відсутні правовстановлюючі документи на будинок. Позивачу рекомендовано звернутися до суду із позовом про визнання за ним права власності.

Позивач просить визнати за ним право власності на 1/2 частину житлового будинку АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом за померлим ІНФОРМАЦІЯ_4 батьком ОСОБА_1

У підготовче судове засідання позивач ОСОБА_1 не з'явився, подав заяву про розгляд справу у його відсутності, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, просить суд їх задоволити.

Відповідачка ОСОБА_2 у підготовче судове засідання не з'явився, подала заяву про розгляд справи у її відсутності, не заперечила проти задоволення позову.

Представник третьої особи без самостійних вимог Хустської державної нотаріальної контори в підготовче судове засідання не з'явився. До суду подано заяву представника Хустської ДНК Турчин В.Ф. про розгляд справи у відсутності представника Хустської державної нотаріальної контори, не заперечує щодо задоволення позову.

Відповідно до ч. 4 ст. 200 ЦПК України ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу.

Згідно ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Розгляд справи проведено у відсутності сторін, відповідно до вимог ч. 4 ст. 223 ЦПК України, на підставі наявних у справі доказів.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

Відповідно до приписів ст.41 Конституції України та п.2 ч.1 ст.3, ст.321 ЦК ніхто не може бути позбавлений права власності чи обмежений у його здійсненні. Пунктом 1 ч.2 ст.16 ЦК України визначено, що одним із способів захисту цивільних прав та інтересів є визнання права.

Відповідно до статті 1 Першого протоколу до Конвецїї про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Ст. 6 Європейської Конвенції з прав людини встановлено право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при вирішенні спору щодо його цивільних прав і обов'язків.

В судовому засіданні встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла мати позивача ОСОБА_3, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 08.11.2017 року виданим Хустським РВ ДРАЦСу ГТУЮ в Закарпатській області (а.с.12). Батько позивача ОСОБА_4 помер - ІНФОРМАЦІЯ_4, що підтверджується свідоцтвом про смерть від 07.04.2001 року, виданим р/в ЗАГС м. Хуст Закарпатської області (а.с.11). За життя батько залишив заповіт серії АВІ №827552 від 23.03.2000 року, посвідчений державним нотаріусом Хустської нотаріальної контори Король О.Ю., відповідно до якого все своє майно заповів позивачу ОСОБА_6 (а.с.10). У визначений законом шестимісячний термін позивачем було подано заяву про прийняття спадщини за померлим батьком за заповітом. На даний час із майна, що залишилося після смерті батька залишилися 1/2 частка житлового будинку АДРЕСА_1. Факт набуття позивачем права власності на 1/2 частину даного будинку підтверджується рішенням Хустського районного суду Закарпатської області від 17.10.2005 року, відповідно до якого визнано мирову угоди між позивачем та його матір'ю ОСОБА_3 за умовами якої його мати не заперечувала проти виділення 1/2 належної по заповіту йому частки житлового будинку АДРЕСА_1.

Згідно ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст. 1217 цього Кодексу спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Як роз'яснено в п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 «Про судову практику в справах про спадкування» від 30 травня 2008 року, у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину, особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Згідно висновків Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладених в пункті 3.1. Листа «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» № 24-753/0/4-13 від 16 травня 2013 року умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об'єкти нерухомості, в тому числі житловий будинок, інші споруди, земельну ділянку є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством України порядку.

Так, у підготовчому судовому засіданні встановлено, що оскільки ОСОБА_1 будучи спадкоємцем за заповітом прийняв спадщину за батьком померлим батьком ОСОБА_4, прийняв спадщину за померлою матір'ю ОСОБА_3, оскільки постійно проживав разом з нею на час відкриття спадщини, протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України не відмовився від неї, а тому вважається таким, що прийняв спадщину.

Відповідно до ч. 1 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Згідно ч. 1 ст. 1222 цього Кодексу спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Згідно норм ч. 5 ст. 1268 цього Кодексу незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно ч. 3 ст. 1296 цього Кодексу відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Отже враховуючи те, що позивач протягом встановленого законом строку прийняв спадщину, однак у нього існують перешкоди у оформленні права на спадщину в нотаріальному порядку, суд вважає, що позов підлягає задоволенню.

Враховуючи наведене, керуючись На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 328, 331, 377, 1216, 1217, 1218, 1220, 1222, 1223, 1261, 1268, 1297 ЦК України, ст. ст. 6-13, 76, 89, 141, 200 ч. 4, 206 ч. 4, 259, 263-265 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 задоволити.

Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, мешканцем АДРЕСА_1 право власності на спадкове майно - 1/2 частину житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 в порядку спадкування після смерті батька ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_4.

Дане рішення є підставою для реєстрації права власності на 1/2 частину житлового будинку АДРЕСА_1.

На рішення може бути подано апеляційну скаргу протягом 30 днів з дня його проголошення до Апеляційного суду Закарпатської області через Хустський районний суд Закарпатської області.

Суддя Хустського

районного суду: підпис Волощук О.Я.

З оригніалом вірно

Суддя Хустського

районного суду: Волощук О.Я.