Справа № 570/4677/17
Номер провадження 2/570/392/2018
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 липня 2018 року

Рівненський районний суд Рівненської області в особі:

судді Красовського О.О.

з участю:

секретаря судових засідань ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Рівне цивільну справу за позовом Ґедзь ОСОБА_3 до ВДВС Рівненського РУЮ (на дату ухвалення рішення перейменовано - Рівненський районний відділ ДВС Головного територіального управління юстиції у Рівненській області) про оскарження оцінки майна , -

в с т а н о в и в :

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що 20.10.2017 року він (через свого представника за довіреністю) отримав копію листа ВДВС Рівненського РУЮ від 10.10.2017 року про визначену вартість арештованої земельної ділянки згідно експертної оцінки субєкта оціночної діяльності ОСОБА_4. Позивачу було повідомлено, що оригінал цього ОСОБА_5 надісланий поштою. Відповідно до цього листа вартість земельної ділянки для будівництва та обслуговування житлового будинку та споруд, площею 0,1428 га, в с. Біла Криниця Рівненського району Рівненської області, кадастровий номер 56:246:807:00:02:006:0558 становить 298 789,00 (двісті дев'яносто вісім тисяч сімсот вісімдесят девять) гривень. Позивач категорично не погоджується з такою оцінкою, вважає її необґрунтовано завищеною відносно дійсної ринкової вартості такої ділянки. Позивач зазначає, що така завищена оцінка призведе до того, що торги тричі не відбудуться за відсутністю покупців, і стягувачу прийдеться майже вдвічі переплатити за цю ділянку, та ще й доплачувати, щоб залишити її собі, бо в іншому випадку її просто виведуть з-під арешту і залишать боржникові. А оскільки у боржника немає іншого майна, виконання судового рішення із стягнення боргу не відбудеться, і права стягувача будуть порушені. За таких умов позивач звернувся до суду з даним позовом та покликаючись на ч. 3-5 ст.57 Закону України «Про виконавче провадження», ст.12 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», просить суд його задовольнити, скасувавши експертну оцінку суб'єкта оціночної діяльності ОСОБА_4 про вартість земельної ділянки.

Представник позивача заявив клопотання про доручення до справи оцінки майна від 21.05.2018 р.

Відповідачем не були заявлені клопотання; та не був поданий відзив.

Позивач в судове засідання не зявився.

Позивач зазначив ОСОБА_5 як третю особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору. Однак ОСОБА_5 жодного разу до суду не зявилася. А тому вона не була залучена до розгляду справи.

Представник позивача позов підтримав та пояснив суду про обставини, що описані вище. Додав, що позивач категорично не погоджується з такою оцінкою, вважає її необґрунтовано завищеною відносно дійсної ринкової вартості такої ділянки. Дана земельна ділянка не забудована, до неї немає асфальтованого підїзду, на ній немає жодних комунікацій. Надав суду звід про оцінку майна від 21.05.2018 року.

Представник відповідача не з'явився в судове засідання, не повідомивши суд про причини неявки. Згідно усної заяви, просять справу розглядати без їх участі.

Судом приймається до уваги, що за положеннями ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобовязані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обовязки. Тому суд вважає за можливе застосувати положення ЦПК України щодо можливості розгляду справи без участі сторін, зважаючи на те, що у справі приймає участь представник позивача.

Суд вважає, що по справі є можливість ухвалити судове рішення на підставі наявних доказів.

Заслухавши пояснення учасників процесу та дослідивши матеріали справи суд вважає, що позов підлягає до задоволення.

Як встановлено в судовому засіданні, 20.10.2017 року позивач отримав копію ОСОБА_5 ВДВС Рівненського РУЮ від 10.10.2017 року про визначену вартість арештованої земельної ділянки згідно експертної оцінки субєкта оціночної діяльності ОСОБА_4.

Відповідно до цього листа вартість земельної ділянки для будівництва та обслуговування житлового будинку та споруд, площею 0,1428 га, в с. Біла Криниця Рівненського району Рівненської області, кадастровий номер 56:246:807:00:02:006:0558 становить 298 789,00 (двісті дев'яносто вісім тисяч сімсот вісімдесят девять) гривень.

Позивач не погоджується з такою оцінкою, вважає її необґрунтовано завищеною відносно дійсної ринкової вартості такої ділянки. Позивач вважає, що така завищена оцінка призведе до того, що торги тричі не відбудуться за відсутністю покупців, і стягувачу прийдеться майже вдвічі переплатити за цю ділянку, та ще й доплачувати, щоб залишити її собі. А оскільки у боржника немає іншого майна, виконання судового рішення із стягнення боргу не відбудеться, і права сторін будуть порушені.

Про дані обставини пояснив представник позивача.

Згідно ч.ч.1-3, 5 ст.20 Закону України «Про виконавче провадження», для зясування та роз'яснення питань, що виникають під час здійснення виконавчого провадження і потребують спеціальних знань, виконавець виносить постанову про залучення експерта або спеціаліста (кількох експертів або спеціалістів), а для проведення оцінки майна - суб'єктів оціночної діяльності - суб'єктів господарювання. Експерт або спеціаліст зобов'язаний надати письмовий висновок, а суб'єкт оціночної діяльності - суб'єкт господарювання - письмовий звіт з питань, що містяться в постанові, протягом 15 робочих днів з дня ознайомлення з постановою виконавця. Цей строк може бути продовжений до 30 робочих днів за погодженням з виконавцем.

Відповідно до ст.57 Закону України «Про виконавче провадження», у разі якщо визначити вартість майна (окремих предметів) складно, виконавець має право залучити суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання для проведення оцінки майна.

Виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-депний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем.

Спірні відносини регулюються нормами діючого законодавства, а саме Законом України «Про виконавче провадження», Законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», Постановою Кабінету Міністрів України від 10 вересня 2003 року №1440 Про затвердження Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав».

Відповідно до ст.3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», майном, яке може оцінюватися, вважаються об'єкти в матеріальній формі, будівлі та споруди (включаючи їх невід'ємні частини), машини, обладнання, транспортні засоби тощо; паї, цінні папери; нематеріальні активи, в тому числі об'єкти права інтелектуальної власності; цілісні майнові комплекси всіх форм власності. Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна.

Відповідно до ч.1 ст.5 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», суб'єктами оціночної діяльності є суб'єкти господарювання - зареєстровані в установленому законодавством порядку фізичні особи - суб'єкти підприємницької діяльності, а також юридичні особи незалежно від їх організаційно-правової форми та форми власності, які здійснюють господарську діяльність, у складі яких працює хоча б один оцінювач, та які отримали сертифікат суб'єкта оціночної діяльності відповідно до цього Закону.

Згідно ст.12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється печаткою та підписом керівника суб'єкта оціночної діяльності.

Відповідно до ч.1 ст.13 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», рецензування звіту про оцінку майна (акта оцінки майна) здійснюється на вимогу особи, яка використовує оцінку майна та її результати для прийняття рішень, у тому числі на вимогу замовників (платників) оцінки майна, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, судів та інших осіб, які мають заінтересованість у неупередженому критичному розгляді оцінки майна, а також за власною ініціативою суб'єкта оціночної діяльності. Підставою для проведення рецензування є письмовий запит до осіб, які відповідно до цієї статті мають право здійснювати рецензування звіту про оцінку майна (акта оцінки майна).

Згідно ч.1 ст.9 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», методичне регулювання оцінки майна здійснюється у відповідних нормативно-правових актах з оцінки майна: положеннях (національних стандартах) оцінки майна, що затверджуються Кабінетом Міністрів України, методиках та інших нормативно-правових актах, які розробляються з урахуванням вимог положень (національних стандартів) і затверджуються Кабінетом Міністрів України або Фондом державного майна України.

Відповідно до п.1 Національних стандартів №1 «Загальних засад оцінки майна і майнових прав», затверджених КМУ від 10 вересня 2003 року за №1440, Національний стандарт №1 є обов'язковим для застосування під час проведення оцінки майна та майнових прав суб'єктами оціночної діяльності, а також особами, які відповідно до законодавства здійснюють рецензування звітів про оцінку майна.

Згідно п.4 Національних стандартів №1, оцінка майна проводиться з дотриманням принципів корисності, попиту і пропонування, заміщення, очікування, граничної продуктивності внеску, найбільш ефективного використання.

Відповідно до п.11 Національних стандартів №1, оцінка проводиться із застосуванням бази, що відповідає ринковій вартості або неринковим видам вартості. Вибір бази оцінки передує укладанню договору на проведення оцінки майна. Вибір бази оцінки залежить від мети, з якою проводиться оцінка майна, його особливостей, а також нормативних вимог. У разі коли у нормативно-правових актах з оцінки майна, договорі на проведення оцінки майна або ухвалі суду не зазначається вид вартості, який повинен бути визначений у результаті оцінки, визначається ринкова вартість.

Згідно п.п.12, 13, 14. 15 Національних стандартів №1, використання ринкової вартості як бази оцінки під час укладання договору на проведення оцінки майна можливе за умови відповідності угоди, у зв'язку з якою проводиться оцінка, змісту поняття ринкової вартості. При цьому умови такої угоди не повинні передбачати будь-які додаткові обмеження або вимоги, що впливають на майбутню економічну вигоду від використання покупцем об'єкта оцінки. Для визначення ринкової вартості враховується найбільш ефективне використання об'єкта оцінки. Визначення ринкової вартості об'єкта оцінки можливе із застосуванням усіх методичних підходів у разі наявності необхідної інформації. Методи проведення оцінки, що застосовуються під час визначення ринкової вартості об'єкта оцінки у разі використання порівняльного підходу, повинні ґрунтуватися на результатах аналізу цін продажу (пропонування) на подібне майно.

Відповідно до п.16 Національних стандартів №1, визначення ринкової вартості об'єкта оцінки за допомогою порівняльного підходу ґрунтується на інформації про ціни продажу (пропонування) подібного майна, достовірність якої не викликає сумнівів у оцінювача. У разі відсутності або недостатності зазначеної інформації у звіті про оцінку майна зазначається, якою мірою це вплинуло на достовірність висновку про ринкову вартість об'єкта оцінки. За відсутності достовірної інформації про ціни продажу подібного майна ринкова вартість об'єкта оцінки може визначатися на основі інформації про ціни пропонування подібного майна з урахуванням відповідних поправок, які враховують тенденції зміни ціни продажу подібного майна порівняно з ціною їх пропонування.

Згідно п.п.35, 36, 37, 38 Національних стандартів №1, оцінка майна проводиться із застосуванням методичних підходів, методів оцінки, які є складовими частинами методичних підходів або є результатом комбінування кількох методичних підходів, а також оціночних процедур. Оцінювач застосовує, як правило, кілька методичних підходів, що найбільш повно відповідають визначеним меті оцінки, виду вартості за наявності достовірних інформаційних джерел для її проведення. З метою обґрунтування остаточного висновку про вартість об'єкта оцінки результати оцінки, отримані із застосуванням різних методичних підходів, зіставляються шляхом аналізу впливу принципів оцінки, які є визначальними для мети, з якою проводиться оцінка, а також інформаційних джерел на достовірність результатів оцінки. Неможливість або недоцільність застосування певного методичного підходу, пов'язана з повною відсутністю чи недостовірністю необхідних для цього вихідних даних про об'єкт оцінки та іншої інформації, окремо обґрунтовується у звіті про оцінку майна. Національними стандартами можуть передбачатися також інші випадки обмежень щодо застосування певних методичних підходів для визначення ринкової вартості та неринкових видів вартості об'єктів оцінки. Застереження та обмеження щодо використання результатів оцінки об'єкта оцінки зазначаються у звіті про оцінку майна. Для проведення оцінки майна застосовуються такі основні методичні підходи: витратний (майновий - для оцінки об'єктів у формі цілісного майнового комплексу та у формі фінансових інтересів); дохідний; порівняльний.

Відповідно до п.п.47, 48, 49 Національних стандартів №1, порівняльний підхід ґрунтується на врахуванні принципів заміщення та попиту і пропонування. Порівняльний підхід передбачає аналіз цін продажу та пропонування подібного майна з відповідним коригуванням відмінностей між об'єктами порівняння та об'єктом оцінки. Для визначення ринкової вартості об'єкта оцінки у матеріальній формі із застосуванням порівняльного підходу інформація про подібне майно повинна відповідати таким критеріям: умови угод купівлі-продажу або умови пропонування щодо укладення таких угод не відрізняються від умов,які відповідають вимогам, що висуваються для визначення ринкової вартості; продаж подібного майна відбувся з дотриманням типових умов оплати; умови на ринку подібного майна, що визначали формування цін продажу або пропонування, на дату оцінки істотно не змінилися або зміни, які відбулися, можуть бути враховані. Основними елементами порівняння є характеристики подібного майна за місцем його розташування, фізичними та функціональними ознаками, умовами продажу тощо. Коригування вартості подібного майна здійснюється шляхом додавання або вирахування грошової суми із застосуванням коефіцієнта (відсотка) до ціни продажу (пропонування) зазначеного майна або шляхом їх комбінування.

Згідно п.п.51, 52, 53 Національних стандартів №1, незалежна оцінка майна проводиться у такій послідовності: укладення договору на проведення оцінки; ознайомлення з об'єктом оцінки, збирання та оброблення вихідних даних та іншої інформації, необхідної для проведення оцінки; ідентифікація об'єкта оцінки та пов'язаних з ним прав, аналіз можливих обмежень та застережень, які можуть супроводжувати процедуру проведення оцінки та використання її результатів; вибір необхідних методичних підходів, методів та оціночних процедур, що найбільш повно відповідають меті оцінки та обраній базі, визначеним у договорі на проведення оцінки, та їх застосування; узгодження результатів оцінки, отриманих із застосуванням різних методичних підходів; складання звіту про оцінку майна та висновку про вартість об'єкта оцінки на дату оцінки; доопрацювання (актуалізація) звіту та висновку про вартість об'єкта оцінки на нову дату (у разі потреби). Оцінювач самостійно здійснює пошук інформаційних джерел (за винятком документів, надання яких повинен забезпечити замовник оцінки згідно з договором), їх аналіз та виклад обґрунтованих висновків. При цьому оцінювач повинен проаналізувати всі інформаційні джерела, пов'язані з об'єктом оцінки, тенденції на ринку подібного майна, інформацію про угоди щодо подібного майна, які використовуються у разі застосування порівняльного підходу, та іншу істотну інформацію. У разі неповноти зазначеної інформації або відсутності її взагалі у звіті про оцінку майна зазначається негативний вплив цього факту на результати оцінки. Залежно від обраних методичних підходів та методів оцінки оцінювач повинен: зібрати та проаналізувати всі істотні відомості про об'єкт оцінки, зокрема вихідні дані про його правовий статус, відомості про склад, технічні та інші характеристики, інформацію про стан ринку стосовно об'єкта оцінки та подібного майна, відомості про економічні характеристики об'єкта оцінки (прогнозовані та фактичні доходи і витрати від використання об'єкта оцінки, у тому числі від його найбільш ефективного використання та існуючого використання); проаналізувати існуючий стан використання об'єкта оцінки та визначити умови його найбільш ефективного використання; зібрати необхідну інформацію для обґрунтування ставки капіталізації та (або) ставки дисконту; визначити правові обмеження щодо об'єкта оцінки та врахувати їх вплив на вартість об'єкта оцінки; обґрунтувати застосування методичних підходів, методів та оціночних процедур, у разі потреби застосування спеціальних методів оцінки та оціночних процедур (комбінування кількох методичних підходів або методів), якщо інше не передбачено законодавством.

Відповідно до п.56 Національних стандартів №1, звіт про оцінку майна може складатися у повній чи у стислій формі. Звіт про оцінку майна, що складається у повній формі, повинен містити: опис об'єкта оцінки, який дає змогу його ідентифікувати; дату оцінки та дату завершення складення звіту, а у разі погреби - строк дії звіту та висновку про вартість майна відповідно до вимог законодавства; мету проведення оцінки та обґрунтування вибору відповідної бази оцінки, якщо інше не передбачено законодавством; перелік нормативно-правових актів, відповідно до яких проводиться оцінка; перелік обмежень щодо застосування результатів оцінки; виклад усіх припущень, у межах яких проводилася оцінка; опис та аналіз зібраних і використаних вихідних даних та іншої інформації під час проведення оцінки; висновки щодо аналізу існуючого використання та найбільш ефективного використання об'єкта оцінки; виклад змісту застосованих методичних підходів, методів та оціночних процедур, а також відповідних розрахунків, за допомогою яких підготовлено висновок про вартість майна; письмову заяву оцінювача про якість використаних вихідних даних та іншої інформації, особистий огляд об'єкта оцінки (у разі неможливості особистого огляду - відповідні пояснення та обґрунтування застережень і припущень щодо використання результатів оцінки, крім випадків нездійснення огляду відповідно до Порядку проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов'язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 04 березня 2013 року №231), дотримання національних стандартів оцінки майна та інших нормативно-правових актів з оцінки майна під час її проведення, інші заяви, що є важливими для підтвердження достовірності та об'єктивності оцінки майна і висновку про його вартість; висновок про вартість майна; додатки з копіями всіх вихідних даних, а також у разі потреби - інші інформаційні джерела, які роз'яснюють і підтверджують припущення та розрахунки.

Судом встановлено, що відповідно до листа ВДВС Рівненського РУЮ від 10.10.2017 року (а.с.6) вартість земельної ділянки для будівництва та обслуговування житлового будинку та споруд, площею 0,1428 га, в с. Біла Криниця Рівненського району Рівненської області, кадастровий номер 56:246:807:00:02:006:0558 становить 298 789,00 (двісті дев'яносто вісім тисяч сімсот вісімдесят девять) гривень.

Представник позивача надав суду звіт про експертну грошову оцінку земельної ділянки ПП ЕКФ «Приватна справа» від 21.05.2018 р., згідно якої вартість майна складає 171 093 грн.

Отже, в ході розгляду справи підтвердилися доводи представника позивача про те, що попередньо виконана оцінка майна є завищеною.

Позивач покликався на положення ч.3-5 57 Закону України "Про виконавче провадження", ст.12 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні", та просив задоволити позов з огляду на приписи зазначених норм.

Суд погоджується з посиланнями позивача на норми ч.3-5 57 Закону України "Про виконавче провадження", ст.12 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні". Тому є доречним застосування цих положень законодавства.

Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Враховуючи вищевикладені обставини у їх сукупності суд вважає, що заявлені вимоги є обґрунтованими, доведеними належними та допустимими доказами, не спростовані відповідачами, які будучи належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи в судове засідання не з'явились та заперечень з приводу заявлених позовних вимог не подали.

Зважаючи на наведене, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, як того вимагає ч.1 ст. 89 ЦПК України, суд дійшов висновку, що заявлений позов підлягає до задоволення, оскільки він є обґрунтованим і доведеним.

Керуючись ст. ст. 12, 89, 141, 259, 263-265 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в :

Позов Ґедзь ОСОБА_3до ВДВС Рівненського РУЮ(на дату ухвалення рішення перейменовано - Рівненський районний відділ ДВС Головного територіального управління юстиції у Рівненській області) про оскарження оцінки майна - задоволити повністю.

Скасувати експертну оцінку суб'єкта оціночної діяльності ОСОБА_4 про вартість земельної ділянки, цільове призначення: для будівництва та обслуговування житлового будинку та споруд, площею 0,1428 га, що знаходиться в с. Біла Криниця Рівненського району Рівненської області, кадастровий номер земельної ділянки :02:006:0558.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Апеляційного суду Рівненської області через Рівненський районний суд Рівненської області протягом 30 днів з дня проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя Красовський О.О.

Повне рішення суду складене 26.07.2018 р.