УХВАЛА

(про відкриття провадження у цивільній справі)

"20" липня 2018 р. м. Харків

Суддя Київського районного суду м. Харкова Зуб Г.А., розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1(місцеперебування: Харківська область, Харківський район, с. Циркуни, вул. Зелена, буд. 2) до Веретельник Ламари Котеєвни (місцеперебування: м. Харків, вул. В. Бугрименко, буд. 4) про витребування майна із чужого незаконного володіння,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом, в якому з подальшим уточненням просить зобовязати відповідача демонтувати свою незаконно встановлену огорожу з земельної ділянки за адресою: м. Харків, вул. Генерала Удовиченко, буд. 200, та зобовязати відповідача відновити майно позивача (огорожу у тому вигляді яка стояла) на межах відповідно до Технічного паспорту на домоволодіння за адресою: м. Харків, вул. Генерала Удовиченко, 200 (стара адреса: вул. парижської Комуни, 200). В обгрунтування вказаних підстав посилається, що відповідачем незаконно демонтовано огорожу позивача.

Ухвалою судді від 03.07.2018 року вказану позовну заяву залишено без руху з наданням позивачеві 10-денного строку для усунення вказаних недоліків.

16.07.2018 року позивачем до канцелярії суду подано уточнену позовну заяву з усуненими недоліками, але не сплачено судовий збір. Позивач посилається, що він звільнений від сплати судового збору на підставі ст. 5 ЗУ «Про судовий збір» у звязку з тим, що він є учасником бойових дій.

На учасників бойових дій розповсюджується дія Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» від 22 жовтня 1993 року № 3551-XII, який визначає статус, зокрема, і учасників бойових дій та гарантії їх соціального захисту.

Відповідно до частини другої статті 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» ветерани війни та особи, на яких поширюється чинність цього Закону, звільняються від плати за оформлення документів, юридичні консультації, а також від судових витрат, пов'язаних з розглядом питань щодо їх соціального захисту.

Згідно із частиною 8 Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв'язку з прийняттям Закону України «Про безоплатну правову допомогу» 06 листопада 2012 року № 5477-VI частину другу статті 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» викласти в такій редакції: «Ветерани війни та особи, на яких поширюється дія цього Закону, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов'язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов'язаних з розглядом цих питань».

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року № 3674-VI.

Відповідно до Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» від 22 травня 2015 року № 484-VIII (набрав чинності з 01 вересня 2015 року) внесені зміни, зокрема, у статтю 5 Закону України «Про судовий збір»(пільги щодо сплати судового збору), а саме: відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, Герої України - у справах, пов'язаних з порушенням їхніх прав.

Зазначена норма статті даного Закону не містить посилань на те, що позов має бути заявлений лише з підстав порушення прав та законних інтересів позивача саме як учасника бойових дій, а також прямо та чітко не зазначає, що справа має стосуватись порушених прав саме позивача, що має статус учасника бойових дій, без уточнення характеру такого права та підстав його порушення.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі , в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Елементами верховенства права є принципи рівності і справедливості, правової визначеності ясності і недвозначності і правової норми, оскільки інше не може забезпечити її однакове застосування не включає необмеженості трактування у правозастосовній практиці і неминуче призводить до сваволі.

Європейський суд з прав людини неодноразово зазначав, що формулювання законів не завжди чіткі. Тому їх тлумачення та застосування залежить від практики. І роль розгляду справ у судах полягає саме у тому, щоб позбутися таких інтерпретаційних сумнівів з урахуванням змін у повсякденній практиці (див. mutatis mutandis рішення Європейського суду з прав людини у справах «Кантоні проти Франції» від 11 листопада 1996 року («Cantoni v. France», заява № 17862/91, § 31-32), «Вєренцов проти України» від 11 квітня 2013 року («Vyerentsov v. Ukraine», заява № 20372/11, § 65)).

Відповідно до частини першої статті 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права (частини перша статті 129 Конституції України).

Елементом верховенства права є принцип правової визначеності, який, зокрема, передбачає, що закон, як і будь-який інший акт держави, повинен характеризуватися якістю, щоб виключити будь-який ризик свавілля.

На думку Європейського суду з прав людини, поняття «якість закону» означає, що національне законодавство повинно буди доступним і передбачуваним, тобто визначати достатньо чіткі положення, аби дати людям адекватну вказівку щодо обставин і умов, за яких державні органи мають право вживати заходів, що вплинуть на конвенційні права цих людей (див. mutatis mutandis рішення Європейського суду з прав людини у справах «C. G. Та інші проти Болгарії» (« C.G. and others v.Bulgaria», заява № 1365/07, 24 April 2008, § 39), «ОлександрВолков проти України» («Oleksandr Volkov v. Ukraine», заява № 21722/11, § 170)).

Відсутність механізму чіткого трактування та розуміння дійсного змісту вказаної норми пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» в першу чергу пов'язане з недоліками законодавчої техніки, яка використовувалась законодавцем під час підготовки Закону України «Про судовий збір», проте це не повинно впливати на гарантовані державою пільги при сплаті судового збору, порушувати та обмежувати права учасників бойових дій при їх зверненні до суду, у зв'язку з порушенням будь-яких їх прав, незалежно від характеру, предмета та підстав таких позовів.

За вказаних обставин позов поданий з додержанням вимог статей 175-177 ЦПК України, підсудний Київському районному суду м. Харкова, підстав для її повернення та відмови у відкритті провадження у справі не встановлено.

З огляду на положення частини 4 статті 274 ЦПК України, справа підлягає розгляду за правилами загального позовного провадження, з призначенням підготовчого засідання та повідомленням учасників справи.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 128,185-187,189,190,191 ЦПК України,суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Прийняти до розгляду позовну заяву ОСОБА_1(місцеперебування: Харківська область, Харківський район, с. Циркуни, вул. Зелена, буд. 2) до Веретельник Ламари Котеєвни (місцеперебування: м. Харків, вул. В. Бугрименко, буд. 4) про витребування майна із чужого незаконного володіння, та відкрити провадження у цивільній справі.

Здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Призначити по справі підготовче судове засідання на 14 годин 30 хвилин 14 серпня 2018 року за адресою: м. Харків, вул. Валентинівська, 7-Б, каб. 2, про що повідомити учасників справи.

Копію ухвали про відкриття провадження у справі надіслати учасникам справи разом з копією позовної заяви з копіями доданих до неї документів відповідачу.

Розяснити відповідачу право протягом пятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі надіслати:

1) суду - відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), що підтверджують заперечення проти позову;

2) позивачу - копію відзиву та доданих до нього документів.

Роз'яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву) є їхнім правом. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України: http://court.gov.ua/fair/sud2018.

Ухвала може бути оскаржена у зв'язку з порушенням правил підсудності протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області.

В іншій частині ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Г.А. ЗУБ