ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 6/753/576/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" жовтня 2018 р. Дарницький районний суд міста Києва в складі:

головуючого - судді Коренюк А.М.

при секретарі Слаква О.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва заяву ОСОБА_2 про розстрочення виконання рішення суду по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про стягнення додаткових витрат на утримання дитини, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 звернувся до суду із заявою про розстрочення на 12 місяців виконання рішення Дарницького районного суду м. Києва від 28 лютого 2018 року по справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про стягнення додаткових витрат на утримання дитини, частково змінене в частині суми стягнення з 13 100 грн. 89 коп. на 12 347 грн. 10 коп. постановою Апеляційного суду м. Києва від 31 травня 2018 року. Обгрунтовуючи свої вимоги тим, що зазначеним рішенням позовні вимоги задоволено частково, проте виконання даного рішення затруднене з підстав його складного фінансового становища. Так, він хоча й працює, проте має хронічні захворювання, відповідно несе значні витрати на лікування, має іншу малолітню дитину - дочку ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, у зв»язку із чим йому фінансово важко виконати рішення суду.

15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIIІ від 03 жовтня 2017 року, яким зокрема Цивільний процесуальний кодекс викладений в новій редакції.

Відповідно до п. 9 розділу ХІІ Перехідних положень ЦПК України справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

В судовому засіданні заявник ОСОБА_2 заяву підтримав та просив її задовольнити - розстрочити виконання рішення суду на 12 місяців.

В судовому засіданні стягувачка ОСОБА_3 заперечила щодо задоволення заяви про розстрочення виконання рішення суду, звернула увагу на той фактор, що за рішенням суду кошти присудженні їй на понесені нею додаткові витрати на лікування та реабілітацію дитини, яка має поганий стан здоров»я, очікує на ці кошти, оскільки значно потребує у них та знецінюються внаслідок інфляції.

Суд у десятиденний строк розглядає питання про розстрочку виконання рішення суду в судовому засіданні з викликом сторін.

Вислухавши пояснення заявника/боржника, його доводи та заперечення, дослідивши матеріали цивільної справи, матеріали заяви у їх сукупності, всебічно та повно з»ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується заява, об»єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для її розгляду і вирішення по суті, суд приходить до висновку про те, що заява підлягає відмові у її задоволенні із наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 435 ЦПК України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням учасників справи (ч. 2 ст. 435 ЦПК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 435 ЦПК України підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення згідно ч. 4 ст. 435 ЦПК України , суд також враховує:

1) ступінь вини відповідача у виникненні спору;

2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім'ї, її матеріальний стан;

3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Судом встановлено, що рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 28 лютого 2018 року позов ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про стягнення додаткових витрат на утримання дитини задоволено, яке частково змінене в частині суми стягнення з 13 100 грн. 89 коп. на 12 347 грн. 10 коп. постановою Апеляційного суду м. Києва від 31 травня 2018 року.

Дане рішення звернуто до виконання.

Таким чином, суд лише у виняткових випадках може розстрочити виконання рішення суду за наявності обставин, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим, проте в ході розгляду заяви судом такі обставини не встановлені: заявник /боржник/ є особою працездатного віку, працює, фізичних вад не має, рішення суду ухвалювалось з метою забезпечення прав дитини за її станом здоров»я - на її лікування, реабілітацію після перенесеної хвороби, а також суд враховує присуджену суму до стягнення, яка не є значною й на яку впливають інфляційні процеси економіки.

Суд вважає, що за відсутності виняткових підстав, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим, підстави для застосування заходів розстрочення згідно ст. 435 ЦПК України відсутні.

Звертаючись до суду із заявою про розстрочення виконання рішення суду, заявником не було надано суду будь-яких достатньо належних та допустимих доказів на підтвердження наявності виняткових обставин, які ускладнюють або виключають можливість виконання рішення суду.

Виходячи з наведеного, суд дійшов до висновку про відсутність достатніх правових підстав для задоволення заяви для розстрочення виконання судового рішення.

На півдставі вищевикладеного, п. 9 розділу ХІІ Перехідних положень ЦПК України, керуючись ст. 435 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_2 про розстрочення виконання рішення суду по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про стягнення додаткових витрат на утримання дитини, - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду протягом п»ятнадцять днів з дня його (її) проголошення до Апеляційного суду м. Києва.

Якщо в судомому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Відповідно до ст.355 ЦПК України апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Однак відповідно до пп. 15.5 п. 15 розділу «Перехідні положення» ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацією України у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Згідно ч.1 ст.354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п'ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Отже, строки оскарження судових рішень в апеляційному порядку складають 30 календарних днів - для рішень і 15 календарних днів - для ухвал, однак апеляційна скарга подається за старими правилами - через суд першої інстанції.

СУДДЯ: