Провадження № 2/234/2954/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 вересня 2018 року м. Краматорськ

Краматорський міський суд Донецької області в складі:

головуючого судді Бакуменко А.В.,

за участі секретаря судового засідання Кісточка І.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду Краматорського міського суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Краматорської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Обставини справи :

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В обґрунтування позову позивачка зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_4 року померла її мати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка мешкала АДРЕСА_1. Після її смерті відкрилась спадщина, у вигляді квартири АДРЕСА_2. Єдиним спадкоємцем є вона ОСОБА_1 Своєчасно вона не подала заяву до нотаріуса, оскільки не могла знайти документи на житло, померла ОСОБА_2, останні два роки свого життя була прикута до ліжка та не контактна. Просить суд надати їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Позивачка була належним чином повідомлені про дату час і місце судового засідання, призначеного 04.09.2018 , проте в судове засідання не з'явилась, надавши заяву про розгляд за її відсутності.

Відповідачі були належним чином повідомлені про дату час і місце судового засідання, призначеного 04092018 року, проте представник в судове засідання не з'явилась, надали заяву про розгляд за їх відсутності проти задоволення вимог заперечують..

Згідно відзиву Краматорська міська рада заперечує проти задоволення заявленого позову, з тих підстав, що позивачкою не надано достатніх доказів на поважність пропуску строку, передбаченого законодавством для звернення до нотаріусу, с заявою про прийняття спадщини .

Інших відзивів на позовну заяву не надійшов.

Дослідивши наявні у справі письмові докази, суд встановив наступне,-

02 червня 1926 року померла ОСОБА_2, свідоцтво про смерть серії НОМЕР_2 видане Краматорським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області.

Згідно до свідоцтва про народження ОСОБА_2 є матір'ю ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2.

У відповідності до свідоцтва про укладення шлюбу ОСОБА_3 уклала шлюб з ОСОБА_4, та подружжю було присвоєне прізвище ОСОБА_4.

Постановою від 07 червня 2018 року ОСОБА_1 було відмовлено у вчинені нотаріальних дій в зв'язку з пропуском строку звернення до нотаріуса.

Відповідно до ч. 1 ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1223 Цивільного кодексу України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 Цивільного кодексу України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1221 Цивільного кодексу України, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, неприйняття ними спадщини, відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Вирішуючи позов, суд виходить з того, що ОСОБА_1 є спадкоємцем першої черги після смерті ОСОБА_2 і має право на прийняття спадщини, проте позивач не встигла виконати приписи ч.1 ст.1270 ЦК України на подання заяви про прийняття спадщини протягом 6 місяців з дня відкриття спадщини, який обчислюється з дня смерті спадкодавця, оскільки не мала оригіналів документів на спадкове майно.

У відповідність до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Крім того, суд враховує норми європейського законодавства по правам людини, в якому зазначено, що згідно зі стандартом, розробленим у практиці ЄСПЛ на підставі висновків у його рішеннях, для встановлення відповідності певного заходу принципу правомірності позбавлення володіння слід проаналізувати три критерії: 1) чи є такий захід правомірним (передбачається національним законодавством); 2) чи має позбавлення власності суспільний (громадський) інтерес; 3) чи є такий захід пропорційним поставленій меті (забезпечує справедливу рівновагу між інтересами суспільства та необхідністю додержання фундаментальних прав окремої людини). Якщо хоча б одного із зазначених критеріїв не буде дотримано, то ЄСПЛ констатує порушення державою ст. 1 Першого протоколу до Конвенції.

Відповідно до третього критерію, уніфікований підхід ЄСПЛ до оцінки вимог, закріплених у ст. 1 Першого протоколу до Конвенції, ґрунтується також на критерії «справедливої рівноваги (балансу)» між інтересами держави (суспільства), повязаними з втручанням у право власності, та інтересами особи, яка так чи інше страждає від такого втручання (рішення від 23.09.1982 року справі «Спорронг і Льоннрот проти Швеції»). Зазначений критерій передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між поставленою метою та засобами, які використовуються для її досягнення. ЄСПЛ вважає, що будьяке втручання у право власності обовязково повинне відповідати принципу пропорційності. «Справедливий баланс» має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини. Необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа, про яку йдеться, несе «індивідуальний і надмірний тягар» (рішення у справі «Трегубенко проти України»).

Питання про те, чи буде досягнута справедлива рівновага між вимогами загального інтересу і захисту фундаментальних прав особи, має значення лише при умові, що таке втручання відповідає вимогам закону і не є безпідставним.

Суд враховує, що наслідки пропущення позивачем строку для прийняття спадщини будуть не пропорційним, оскільки вони втратять право на успадкування майна, яке залишилося після смерті спадкодавця. І спочатку смерть близької людини, а потім і втрата спадкового майна будуть для неї занадто надмірним тягарем нерозмірним з їх діями, і при цьому буде порушено «баланс» між інтересами держави та фізичної особи.

На підставі зазначеного, суд вважає, що причини пропуску позивачем строку для подання заяви на прийняття спадщини є поважними, у звязку з чим, позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст..ст. 4 , 5, 12, 13, 76 - 82, 259, 263 - 265, 268, 273 ЦПК України ст. ст.. 1263,1269 - 1272, ЦК України, суд,-

В И РІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Краматорської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, інн НОМЕР_1 уродженки м. Петропавловськ Хабаровського краю, що мешкає АДРЕСА_3 додатковий термін для прийняття спадщини , що відкрилась після смерті ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, котра померла ІНФОРМАЦІЯ_4 року , строком на три місяці .

Рішення суду може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Відповідно до п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України апеляційна скарга подається до Апеляційного суду Донецької області через Краматорський міський суд.

Рішення ухвалене у нарадчій кімнаті та надруковано в одному примірнику.

Суддя А. В. Бакуменко