Справа № 212/3991/18
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
09 листопада 2018 року м. Кривий Ріг
Жовтневий районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі: головуючого судді - Козлова Ю.В.
за участю секретаря судового засідання - Мариненко І.О.
без участі сторін, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду, в місті Кривому Розі, цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, -
В червні 2018 року ПАТ КБ «ПриватБанк» звернувся до Жовтневого районного суду м.Кривого Рогу Дніпропетровської області з позовною заявою про стягнення заборгованості з ОСОБА_2 В обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначила, що 05.06.2007р. між ПАТ КБ «ПриватБанк» та відповідачем ОСОБА_2 був укладений кредитний договір. За умовами цього договору ОСОБА_2 отримала кредит у розмірі 5000,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Зазначено, що відповідач була ознайомлена з умовами кредитування та надала згоду на те, що Анкета-Заява разом з Умовами та Правилами надання банківських послуг, Правилами користування платіжною картою та Тарифами банку, складена між нею та банком - є договір про надання банківських послуг, що підтверджується особистим підписом у Заяві від 05.06.2007р. Позивачем умови договору в частині надання відповідачеві кредитних коштів було виконано, однак у зв'язку з неналежним виконанням останнім умов кредитного договору стосовного своєчасного повернення кредитних коштів та відсотків за користування ними, іншими платежами згідно Договору про надання банківських послуг, виникла заборгованість, яка станом на 14.05.2018р. становить 19 734 грн. 98 коп. На підставі зазначеного, представник ПАТ КБ «ПриватБанк» просить суд стягнути з ОСОБА_2 на свою користь зазначену суму заборгованості за кредитом та судові витрати по справі.
Ухвалою суду від 07 серпня 2018 року відкрито провадження у справі та призначено її розгляд на 28 вересня 2018 року.
28 вересня 2018 року у зв'язку з неявкою відповідача судовий розгляд справи відкладено на 09 листопада 2018 року.
Представник позивача АТ КБ «ПриватБанк» надала суду заяву з проханням про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримала, просила задовольнити їх в повному обсязі, не заперечувала проти заочного розгляду справи.
Відповідач в судове засідання не з'явився, про причини неявки суд не повідомив, про розгляд справи був повідомлений своєчасно та належним чином, під розписку, на день розгляду справи від нього не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.
Відповідно до ч.1 ст.280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, не подав відзив, позивач не заперечує проти заочного вирішення справи, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
У зв'язку із зазначеним, 09 листопада 2018 року судом постановлена ухвала про розгляд справи у заочному порядку.
Наявних у справі матеріалів про права та обов'язки сторін, достатньо для її розгляду у відсутності відповідача.
Відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, вивчивши матеріали справи, проаналізувавши обставини справи, вважає, що заявлений позов підлягає частковому задоволенню з наступн6их підстав.
Матеріалами справи встановлено та підтверджено, що між Публічним акціонерним товариством КБ «ПриватБанк» та ОСОБА_2 був укладений договір заява № б/н від 05.06.2007 року.
За умовами укладеного договору, ОСОБА_2 отримала кредитні кошти у розмірі 5 000,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картковий рахунок. Даний договір був укладений на підставі особистої Заяви відповідача про приєднання до «Умов та правил надання банківських послуг». Відповідач своїм підписом підтвердила згоду на те, що підписана Заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг», «Правилами користування платіжною картою» та «Тарифами Банку» складає між ним та ПАТ КБ «ПриватБанк» Договір про надання банківських послуг, про що свідчить її особистий підпис у заяві.
При укладанні Договору сторони керувались ч.1 ст.634 ЦК України. Згідно цієї статті ЦК договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.
Відповідно до ст.1054 ЦК України, за кредитним договором кредитодавець зобов'язується надати грошові кошті позичальнику в розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити відсотки.
ПАТ КБ «Приватбанк» належним чином виконав всі покладені на нього обов'язки по наданню ОСОБА_2 кредитних коштів згідно умов Договору, що не спростовано відповідачем та доказів цьому не надано.
ОСОБА_2 в порушення умов укладеного Договору, свої зобов`язання щодо погашення заборгованості за Кредитом, відсотками та інших платежів на умовах, передбачених цим Договором, перед ПАТ КБ «ПриватБанк» не виконував, що й призвело до виникнення заборгованості що зазначена у відповідному розрахунку що міститься в матеріалах справи.
Відповідно до ст.611 ч.1 ЦК України, у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки встановлені договором або законом. Відповідно до ст.625 ч.1 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливості виконання ним грошового зобов'язання.
Зобов'язання повинні виконуватись належним чином, згідно з вимогами договору та у встановлений строк, що передбачено ст.ст. 526, 527, 530 ЦК України.
Згідно з розрахунком заборгованості ОСОБА_2 має заборгованість перед ПАТ КБ «ПриватБанк», яка станом на 14.05.2018 становить 19 734 грн. 98 коп., яка складається з:
- 5 816 грн. 65 коп. - тіло кредиту,
- 7 141 грн. 06 коп. - відсотки за користуванням кредитом,
- 5 361 грн. 32 грн. - пеня,
а також штрафи відповідно до п.2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг:
- 500 грн. 00 коп. - штраф (фіксована частина);
- 915 грн. 95 коп. - штраф (процентна складова).
За змістом частини 1 статті 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов'язання.
Цивільно-правова відповідальність це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов'язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов'язку нового додаткового.
Покладення на боржника нових додаткових обов'язків, як заходу цивільно-правової відповідальності, має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу).
Відповідно до ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання (ч. 2 ст. 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання (ч. 3 ст. 549 ЦК України).
За положеннями ст. 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.
Отже вбачається, що штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення порушення строків виконання грошових зобов'язань за кредитним договором, свідчить про недотримання положень, закріплених уст. 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення.
Такий правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду України від 21 жовтня 2015 року у справі № 6-2003цс15.
Тому суд вважає за необхідне стягнути з відповідача лише пеню та відмовити в задоволенні вимоги про стягнення штрафів.
Крім того, на підставі ч.1 ст. 141 ЦПК України підлягає стягненню з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати, а саме судовий збір в розмірі 1762,00 грн.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.12, 77, 81, 141, 247,259, 263-268, 280-282, 354 ЦПК України, ст.ст.509, 526, 527, 530, 1048, 1050, 1054 ЦК України, суд -
Позовні вимоги Публічного акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості - задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1 на користь Публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» заборгованість по кредитним договором №б/н від 05.06.2007 в сумі 18 319 гривень 03 копійок, яка складається з:
- 5 816 грн. 65 коп. - тіло кредиту,
- 7 141 грн. 06 коп. - відсотки за користуванням кредитом,
- 5 361 грн. 32 грн. - пеня.
Стягнути ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1 на користь Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» судовий збір у розмірі 1 762 грн. 00 коп.
В іншій частині позовних вимог - відмовити.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України. Повторне заочне рішення позивач та відповідач можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржено з загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Суддя: Ю. В. Козлов