КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
№ апеляційного провадження: 22-ц/824/1689/2018 Доповідач у суді апеляційної інстанції: Волошина В.М.
У Х В А Л А

08 жовтня 2018 року Київський апеляційний суд в складі судді-доповідача ВолошиноїВ.М., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на заочне рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 01 грудня 2017 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5, треті особи: ОСОБА_3, ОСОБА_5, як законний представник малолітньої ОСОБА_6, Служба у справах дітей Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації про усунення перешкод у користуванні шляхом вселення та встановлення порядку користування житловим приміщенням,

в с т а н о в и в:

Заочним рішенням Шевченківського районного суду міста Києва від 01 грудня 2017 року позов ОСОБА_4 до ОСОБА_5, треті особи: ОСОБА_3, ОСОБА_5, як законний представник малолітньої ОСОБА_6, Служба у справах дітей Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації про усунення перешкод у користуванні шляхом вселення та встановлення порядку користування житловим приміщенням задоволено.

Не погоджуючись з ухваленим заочним рішенням суду першої інстанції третя особа ОСОБА_3 подала апеляційну скаргу.

Перевіривши апеляційну скаргу, суд вважає, що вона підлягає залишенню без руху з наступних підстав:

Із матеріалів справи вбачається, що об'єктом апеляційного провадження є заочне рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 01 грудня 2017 року. Під час проголошення заочного рішення третя особа ОСОБА_3 не була присутня у судовому засіданні. Надіслана на її адресу копія судового рішення повернулась на адресу суду без вручення (а.с.150 том 2). Копію заочного рішення представник ОСОБА_3 отримав в приміщенні суду - 30 серпня 2018 року (а.с. 162 том 2).

Відповідно до статей 231, 232 ЦПК ( в редакції ЦПК України, чинній на час ухвалення судового рішення) оскарження заочного рішення відповідачем в апеляційному порядку може мати місце лише в разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення та в разі ухвалення повторного заочного рішення.

Отже, право пільгового оскарження заочного рішення до суду, що його ухвалив, належить тільки відповідачу.

Таким чином, позивач та третя особа вправі оскаржити заочне рішення у загальному порядку, встановленому цивільним процесуальним кодексом України.

Згідно загального порядку, визначеного частиною 1 статті 354 ЦПК України ( в редакції, яка діє з 15.12.2017), апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів.

Разом з тим, перехідними положеннями ЦПК України в редакції Закону № 2147-VIII від 03.10.2017, що набрав чинність 15 грудня 2017 року установлено, що зміни до цього Кодексу вводяться в дію з урахуванням таких особливостей:

Так, п.13 ч. 1 розділу ХІІІ перехідних положень визначено, що судові рішення, ухвалені судами першої інстанції до набрання чинності цією редакцією Кодексу, набирають законної сили та можуть бути оскаржені в апеляційному порядку протягом строків, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

У відповідності до вимог статті 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії у часі, що однозначно розуміється як початок дії закону з моменту набрання ним чинності і припинення з утратою чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце.

Для процесуального закону це означає, що діє в часі той процесуальний закон, на момент та час дії якого вчиняється процесуальна дія.

Пряма вказівка про те, що судові рішення, ухвалені судами першої інстанції до набрання чинності цивільного процесуального кодексу у редакцією Закону України № 2147-VIII від 03.10.2017, набирають законної сили та можуть бути оскаржені в апеляційному порядку протягом строків, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу міститься у п.13 ч. 1 розділу ХІІІ перехідних положень Закону України № 2147-VIII від 03.10.2017.

Як вбачається з матеріалів справи судове рішення, яке є об'єктом оскарження, ухвалено 01 грудня 2017 року, тобто до набрання чинності редакцією Кодексу на підставі Закон України № 2147-VIII від 03.10.2017, яким внесені зміни до цивільного процесуального кодексу України.

Таким чином, заочне рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 01 грудня 2017 року підлягає оскаржено в апеляційному порядку протягом строків, що діяли до набрання чинності редакції Закону України № 2147-VIII від 03.10.2017.

У відповідності до вимог статті 294 ЦПК України (в редакції, чинній на час ухвалення судового рішення) апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Таким чином, у відповідності до вимог статей 122, 123, 124 ЦПК України перебіг строку, визначеного статтею 294 ЦПК України на оскарження заочного рішення у третьої особи ОСОБА_3 почався з наступного дня після отримання копії судового рішення (30 серпня 2018 року) і закінчився 10 вересня 2018 року, без врахування вихідного дня 09 вересня 2018 року.

Однак, третя особа ОСОБА_3 звернулася з апеляційною скаргою на заочне рішення лише 19 вересня 2018 року, тобто після закінчення строків, установлених статтею 294 ЦПК України ( у редакції, чинній на час ухвалення рішення).

При цьому, обгрунтування та докази щодо причин пропуску строку на апеляційне оскарження судового рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 01 грудня 2017 року у доводах апеляційної скарги чи в окремій заяві (клопотанні) не зазначила.

Відповідно до вимог статті 357 ЦПК України (в редакції Закону України № 2147-VIII від 03.10.2017, яким внесені зміни до цивільного процесуального кодексу України) суддя, встановивши, зокрема, що вона подана після закінчення строків, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними, постановляє ухвалу про залишення апеляційної скарги без руху, про що повідомляє відповідну особу і надає строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали.

З урахуванням наведеного, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху. Суд пропонує особі, яка подає апеляційну скаргу звернутися до апеляційної інстанції з обґрунтованою заявою про поновлення строку апеляційного оскарження судового рішення.

Керуючись ст. 357 ЦПК України, суд

у х в а ли в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 на заочне рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 01 грудня 2017 року залишити без руху та надати строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення ухвали.

У разі невиконання вимог ухвали протягом десяти днів з дня її отримання у відкриття апеляційного провадження буде відмовлено.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач: В.М.Волошина