Сквирський районний суд Київської області
Справа № 376/2770/18
Провадження № 2/376/1270/2018
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"26" грудня 2018 р. Сквирський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді - Коваленка О.М.,

при секретарі - Ткаченко Ю.С.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Сквира Київської області цивільну справу за первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на майно в порядку спадкування та зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності на майно в порядку спадкування , -

встановив:

Позивач за первісним позовом ОСОБА_1 звернулася до суду з вищевказаним позовом в обґрунтування якого вказала, що ІНФОРМАЦІЯ_1 її брат ОСОБА_3 помер, що підтверджується Свідоцтвом про смерть Серія НОМЕР_2, виданого та зареєстрованого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Сквирського районного управління юстиції у Київській області від 06.08.2014 року, за актовим записом № 138.

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина на майно, яке складається із 1/3 частини житлової квартири АДРЕСА_1 загальною площею 67,5 кв.м., житловою площею 38,9 кв.м.

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати позивачки ОСОБА_5, що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_3, виданого та зареєстрованого Сквирським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області від 24.04.2018 року, за актовим записом № 101.

Після смерті ОСОБА_5 відкрилася спадщина на майно, яке складається із 1/3 частину житлової квартири АДРЕСА_1 загальною площею 67,5 кв. м., житловою площею 38,9 кв. м.

Позивачка ОСОБА_1 є спадкоємицею 2 черги після смерті брата та спадкоємицею 1 черги після смерті матері, прийняла спадщину після їх смерті за законом, шляхом спільного проживання разом із спадкодавцями на день їх смерті, що підтверджується відміткою в паспорті.

Оформити спадщину у нотаріуса позивачка не може, оскільки у неї відсутні оригінали правовстановлюючих документів, що унеможливлює прийняття спадщини у нотаріуса, тому позивачка змушена звернутися до суду з даним позовом та просить суд:

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/6 частину житлової квартири АДРЕСА_1 загальною площею 67,5 кв. м., житловою площею 38,9 кв. м. після смерті ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/6 частину житлової квартири АДРЕСА_1 загальною площею 67,5 кв.м., житловою площею 38,9 кв.м. після смерті ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2.

Позивачка ОСОБА_1 в підготовче судове засідання не з'явилася, звернулася до суду з письмовою заявою, в якій просить ухвалити рішення в її відсутності, позов підтримала та просила не проводити фіксування судового засідання технічними засобами, а також як відповідачка за стрічним позовом визнала позовні вимоги та не заперечувала проти їх задоволення.

Відповідач ОСОБА_2 26.11.2018 року також звернувся до Сквирського районного суду з зустрічною позовною заявою, в обгрунтування позову вказав, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла його мати ОСОБА_5, що підтверджується Свідоцтвом про смерть Серія НОМЕР_3, виданого та зареєстрованого Сквирським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області від 24.04.2018 року, за актовим записом № 101.

Після смерті ОСОБА_5 відкрилася спадщина на майно, яке складається із 1/3 частину житлової квартири АДРЕСА_1 загальною площею 67,5 кв.м., житловою площею 38,9 кв. м.

Позивач є спадкоємцем першої черги після смерті матері, та прийняв спадщину після її смерті шляхом подачі заяви до нотаріальної контори протягом шестимісячного строку після смерті спадкодавця, оригінал якої знаходиться у спадковій справі Сквирської районної державної нотаріальної контори.

Позивач за вторинним позовом просить суд визнати за ним ОСОБА_2 право власності на 1/6 частину житлової квартири АДРЕСА_1 загальною площею 67,5 кв.м., житловою площею 38,9 кв. м. після смерті ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2.

Позивач за зустрічним позовом ОСОБА_2 в судове засідання не з'явився, надав письмову заяву, в якій позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити, а також як відповідач за первісним позовом визнав позовні вимоги та проти їх задоволення не заперечував.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 193 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов'язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Ухвалою Сквирського районного суду Київської області від 28 листопада 2018 року вищевказані позовні заяви було об'єднано в одне провадження.

Виходячи з наведеного, суд вважає, що рішення у справі можливо ухвалити при проведенні підготовчого судового засідання.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Згідно з вимогами ч.3,4 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладання мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206,207 цього Кодексу.

Частиною 1 ст. 206 ЦПК України передбачено, що позивач може відмовитись від позову, а відповідач - визнати позов на будь - якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

Відповідно до статті 41 Конституції України право приватної власності набувається в порядку визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що первісний та зустрічний позови підлягають задоволенню з наступних підстав.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Частиною 1 ст. 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з вимогами ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, крім випадків, встановлених ст. 82 ЦПК України.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 помер, що підтверджується копією Свідоцтва про смерть Серія НОМЕР_2, виданого та зареєстрованого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Сквирського районного управління юстиції у Київській області від 06.08.2014 року, за актовим записом № 138 (а.с.11).

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина на майно, яке складається із 1/3 частину житлової квартири АДРЕСА_1 загальною площею 67,5 кв. м., житловою площею 38,9 кв. м., з господарськими будівлями та спорудами, що підтверджується копією Свідоцтва про право власності на житло (а.с.6).

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати позивачки ОСОБА_5, що підтверджується копією Свідоцтва про смерть Серія НОМЕР_3, виданого та зареєстрованого Сквирським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області від 24.04.2018 року, за актовим записом № 101 (а.с.12).

Після смерті ОСОБА_5 відкрилася спадщина на майно, яке складається із 1/3 частину житлової квартири АДРЕСА_1 загальною площею 67,5 кв.м., житловою площею 38,9 кв.м., з господарськими будівлями та спорудами , що підтверджується копією Свідоцтва про право власності на житло (а.с.6 зворотня сторона).

Згідно з вимогами ст. 1262 ЦК України удругу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

Позивачка за первісним позовом ОСОБА_1 є спадкоємицею 2 черги після смерті брата та спадкоємицею 1 черги після смерті матері, прийняла спадщину після їх смерті за законом, шляхом спільного проживання разом із спадкодавцями на день їх смерті, що підтверджується відміткою в паспорті (а.с.3).

Згідно ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Позивач за вторинним позовом ОСОБА_2 спадкоємцем першої черги після смерті матері, та прийняв спадщину після її смерті шляхом подачі заяви до нотаріальної контори протягом шестимісячного строку після смерті спадкодавця, оригінал якої знаходиться у спадковій справі Сквирської районної державної нотаріальної контори.

Частиною 1, 3 ст. 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Відповідно до вимог ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину у складі якої є нерухоме майно, зобов'язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Оформити спадщину у нотаріуса позивачка за первісним позовом ОСОБА_1 та позивач за зустрічним позовом ОСОБА_2 не можуть, оскільки у них відсутні оригінали правовстановлюючих документів на квартиру, що унеможливлює прийняття спадщини у нотаріуса, тому позивачі змушені звернутися до суду з даними позовами.

Згідно довідки Сквирської районної державної нотаріальної контори в якій вказано, що згідно записів Алфавітної книги спадкових справ, до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 вбачається спадкова справа не заведена.

За змістом ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не

припинилися внаслідок його смерті.

На підставі вищевикладеного суд приходить до висновку, що позивач ОСОБА_1 після смерті ОСОБА_3 та ОСОБА_5 прийняла спадщину, шляхом спільного проживання, позивач за вторинним позовом ОСОБА_2 прийняв спадщину після смерті матері ОСОБА_5 шляхом подачі заяви до нотаріальної контори, проте оформити спадщину належним чином не мають можливості, оскільки в них відсутні оригінали правовстановлюючих документів, що унеможливлює прийняття спадщини, отже, іншим чином захистити свої права та інтереси, окрім як зверненням до суд з даними позовами не мають можливості.

Виходячи з викладеного та керуючись ст.. 41 Конституції України, ст.ст. 2,4,5,76, 81, 82, 200,206, 247, 258,259,263 - 265, 354 ЦПК України, ст.ст. 1216,1217,1218, 1261, 1262, 1297 ЦК України суд, -

вирішив:

Позовну заяву ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1, РНОКПП НОМЕР_1) до ОСОБА_2 (адреса: АДРЕСА_1) про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування - задовольнити в повному обсязі.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/6 частину житлової квартири АДРЕСА_1 загальною площею 67,5 кв. м., житловою площею 38,9 кв .м., після смерті ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/6 частину житлової квартири АДРЕСА_1 загальною площею 67,5 кв. м., житловою площею 38,9 кв. м. після смерті ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 (адреса: АДРЕСА_1) до ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1, РНОКПП НОМЕР_1) про визнання права власності на майно в порядку спадкування - задовольнити в повному обсязі.

Визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/6 частину житлової квартири АДРЕСА_1 загальною площею 67,5 кв.м., житловою площею 38,9 кв.м. після смерті ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2.

З текстом рішення можливо ознайомитися за адресою: court.gov.ua

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції на протязі 30 днів.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або в разі розгляду справи (вирішення справи) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя: О. М. Коваленко