Єдиний унікальний номер 448/1256/18
Провадження № 2/448/845/18
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

27.08.2018 року суддя Мостиського районного суду Львівської області Кічак Ю.В., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 (місце проживання: 7900, м.Львів, вул.Червоної Калини, 77/106) до приватного нотаріуса ОСОБА_2 (місцезнаходження:81300, м.Мостиська, вул.Грушевського, 10/2, Львівської області) про визнання права власності на незавершене будівництво,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із вищевказаним позовом.

Розглянувши матеріали позовної заяви, вважаю, що така підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Ознайомившись з формою та змістом позовної заяви встановлено, що така не відповідає вимогам цивільного процесуального законодавства, а саме: позивачем ОСОБА_1 при зверненні до суду з даним позовом не дотримано вимог, передбачених ст.ст. 175, 177 ЦПК України, зокрема: не зазначений реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серія паспорта позивача ОСОБА_1; до позовної заяви долучені копії письмових доказів (документів), однак не зазначено про місцезнаходження (у позивача чи іншої особи) оригіналів таких доказів; відсутнє підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову до цього ж відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав; відсутня вказівка чи здійснювалися позивачем заходи забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви та відомості про вказані заходи; відсутній попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у звязку з розглядом справи.

Також, як вбачається із матеріалів справи позивачем ставиться вимога про визнання за ним права власності на незавершене будівництво в порядку спадкування після смерті батька ОСОБА_3. Зазначена вимога підлягає вартісній оцінці та є вимогою майнового характеру. Розмір судового збору за подання таких вимог визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Однак, в порушення вимог п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України, позивач ОСОБА_1 в позовній заяві не вказав ціни позову, натомість зазначив, що поданий ним позов є немайновим спором.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно - вартістю майна.

Разом з тим, виходячи зі змісту ст.176 ЦПК України ціна позову повинна визначатися, виходячи із дійсної вартості зазначеного майна.

Згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22.12.1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продане в даному населеному пункті чи місцевості.

Відповідно до п.3 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затверджених постановою Кабінетів Міністрів України №1440 від 10.09.2003 року, ринкова вартість це вартість, за яку можливе відчуження обєкта оцінки на ринку подібного майна на дату оцінки за угодою, укладеною між покупцем та продавцем, після проведення відповідного маркетингу за умови, що кожна із сторін діяла із знанням справи, розсудливо і без примусу.

Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. У випадках самостійного проведення оцінки майна органом державної влади або органом місцевого самоврядування складається акт оцінки майна.

За статтею 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» № 2658-III від 12.07.2001 року незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена субєктом оціночної діяльності субєктом господарювання.

Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення державного мита та інших обовязкових платежів визначений постановою Кабінету Міністрів України «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обовязкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21 серпня 2014 року №358.

У відповідності до п.п.1 п.1 вказаної вище Постанови, оціночною вартістю для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обовязкових платежів, які справляються відповідно до законодавства є ринкова вартість, розрахована відповідно до національних стандартів та інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна і майнових прав.

Також, згідно вимог постанови Кабінету Міністрів України "Про проведення оцінки майна для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов'язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21 серпня 2014 року № 358, оцінка об'єкта для цілей оподаткування здійснюється суб'єктами оціночної діяльності, які відповідають вимогам, установленим Законом України Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні, у складі яких працює хоча б один оцінювач, який отримав кваліфікаційне свідоцтво оцінювача відповідно до вимог Закону України Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні хоча б за однією із спеціалізацій у межах напряму 1 Оцінка об'єктів у матеріальній формі і напряму 2 Оцінка цілісних майнових комплексів, паїв, цінних паперів, майнових прав та нематеріальних активів, у тому числі прав на об'єкти інтелектуальної власності.

Документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»). Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється печаткою та підписом керівника субєкта оціночної діяльності.

Згідно зазначеної вище Постанови Кабінету Міністрів України № 358 від 21.08.2014 року строк дії звіту про оцінку нерухомого майна становить не більше шести місяців з дати оцінки.

Однак, позивачем ОСОБА_1 до позовної заяви не додано документів на підтвердження вартості спірного майна, вказівка на документ про вартість спірного майна відсутня і в переліку додатків до позовної заяви, у звязку з чим суд позбавлений можливості перевірити правильність сплати позивачем судового збору за заявлену вимогу.

Таким чином, позивачеві слід встановити дійсну вартість спірного майна та надати докази для її підтвердження.

Відповідно до ч.1 і ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01 січня 2018 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1762 грн.

Згідно п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, визначена ставка судового збору 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Крім того, у позовній заяві зазначено, що позивач просить визнати за ним право власності на спірне майно в порядку спадкування після смерті батька ОСОБА_4, однак у матеріалах позову є лише покликання на дату смерті, а свідоцтво про смерть спадкодавця відсутнє.

Вважаю за необхідне також розяснити, що у спорах про визнання права власності на спадкове майно в якості належного відповідача не може розглядатись нотаріус або орган державної реєстрації прав. Якщо зазначені особи та органи відмовляють у вчиненні покладених на них нотаріальних дій чи здійсненні державної реєстрації, така відмова може бути оскаржена в судовому порядку, за умови відсутності спору про право на спадщину.

Відповідно до ч.ч.1, 2, 3 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Крім того, Європейський Суд наголошує, що положення підпункту «а» п.3 ст.6 Конвенції необхідно аналізувати у світлі більш загальної норми про право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п.1 цієї статті. У справі надання повної, детальної інформації щодо заявлених вимог та, відповідно, про правову кваліфікацію, яку суд може дати відповідним фактам, є важливою передумовою забезпечення справедливого судового розгляду. Право бути поінформованим про характер і підставу позову потрібно розглядати у світлі права мати можливість підготуватися до захисту, гарантованого підпунктом «b» п.3 ст.6 Конвенції.

Враховуючи вищенаведене, приходжу до переконання, що вказана заява підлягає залишенню без руху, а позивачу ОСОБА_1 необхідно надати строк для усунення вищевказаних недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.185 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 (місце проживання: 7900, м.Львів, вул.Червоної Калини, 77/106) до приватного нотаріуса ОСОБА_2 (місцезнаходження: 81300, м.Мостиська, вул.Грушевського, 10/2, Львівської області) про визнання права власності на незавершене будівництво - залишити без руху,

Надати ОСОБА_1 строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії ухвали про залишення позову без руху та розяснити, що у випадку виконання ним у встановлений строк відповідних вимог ухвали суду, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання, інакше заява вважається неподаною та повертається позивачеві.

Ухвала є остаточною та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя Ю.В.Кічак