Справа № 296/9072/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"21" березня 2018 р. м.Житомир

Корольовський районний суд м.Житомира в складі:

головуючого судді Галасюка Р.А.

при секретарі Могилевець В.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу ОСОБА_3 про звернення стягнення на предмет іпотеки, -

встановив:

Позивач звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2, третя особа: приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу ОСОБА_3 про звернення стягнення на предмет іпотеки.

Позовні вимоги мотивує тим, що 02.09.2017 року між нею та ОСОБА_2 був укладений Договір позики, за умовами якого вона передала у власність останнього грошові кошти в сумі 100000,00 грн. на строк до 12.09.2017 року. Також цього ж дня між ними був укладений договір іпотеки на квартиру №4, за адресою: м.Житомир, вул.Гоголівська,9/57, яка належить ОСОБА_2 на підставі Договору куплі-продажу квартири посвідченого приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу ОСОБА_3 за реєстровим №10644.

Оскільки відповідач отримані кошти 12.09.2017 року не повернув, просить в рахунок погашення заборгованості ОСОБА_2 звернути стягнення на предмет іпотеки за Договором іпотеки квартиру №4, що знаходиться за адресою: м. Житомир, вул. Гоголівська, буд.9/57 та встановити спосіб реалізації предмета іпотеки шляхом продажу предмета іпотеки із електронних торгів у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої ЗУ «Про виконавче провадження», за початковою ціною продажу предмета іпотеки на рівні 98 051,00 грн.

Позивачка в судове засідання не з»явилася, однак надала до суду заяву про слухання справи у її відсутність, позовні вимоги просила задовольнити в повному обсязі (а.с. 35).

Відповідач в судове засідання не з»явився, також надав до суду заяву про слухання справи у його відсутність, позовні вимоги визнав у повному обсязі (а.с. 34).

3-я особа: приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу ОСОБА_3 в судове засідання не з»явився, надав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність. Поклався на розсуд суду (а.с. 31).

Суд, вивчивши матеріал даної цивільної справи, вважає, що позов обґрунтований і підлягає задоволенню виходячи зі слідуючого:

Судом при розгляді справи встановлено, що 02.09.2017 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було укладено Договір позики, за умовами якого ОСОБА_1 передала у власність ОСОБА_2 грошові кошти в сумі 100000,00 грн. на строк до 12.09.2017 року. Крім цього був укладений договір іпотеки на квартиру №4, за адресою: м.Житомир, вул.Гоголівська,9/57, яка належить ОСОБА_2 на підставі Договору куплі-продажу квартири посвідченого приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу ОСОБА_3 за реєстровим №10644.

На даний час кошти не повернуті.

Правовідносини, що склалися між сторонами є договірними і врегульовані договором про надання відновлювальної кредитної лінії, договором іпотеки, ст. ст. 572-593, 1048-1050, 1054-1055 ЦК України, Законом України «Про іпотеку».

Дані угоди відповідачем та третьою особою ніколи не оспорювалися та у порядку, передбаченому ЦК України, недійсними не визнавалися.

Відповідно до вимог ст. ст. 526, 530, 1049 ЦК України зобов»язання повинні виконуватися належним чином і в установлений строк.

Згідно ст. 589 ЦПК Україниу разі невиконання зобовязання, забезпеченого заставою, заставодержатель набуває право звернення стягнення на предмет застави. За рахунок предмета застави заставодержатель має право задовольнити в повному обсязі свою вимогу, що визначена на момент фактичного задоволення, включаючи сплату процентів, неустойки, відшкодування збитків, завданих порушенням зобовязання, необхідних витрат на утримання заставленого майна, а також витрат, понесених у звязку із пред»явленням вимоги, якщо інше не встановлено договором.

Згідно ст. 33 Закону України «Про іпотеку»у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов»язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов'язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки.

Звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя.

Згідно з ч. 3 ст. 36 Закону України «Про іпотеку»договір про задоволення вимог іпотекодержателя або відповідне застереження в іпотечному договорі, яке прирівнюється до такого договору, за своїми правовими наслідками може передбачати передачу іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобовязання в порядку, встановленому статтею 37 Закону України «Про іпотеку».

Статтею 37 Закону України «Про іпотеку» передбачено, що іпотекодержатель може задовольнити забезпечену іпотекою вимогу шляхом набуття права власності на предмет іпотеки. Правовою підставою для реєстрації права власності іпотекодержателя на нерухоме майно, яке є предметом іпотеки, є договір про задоволення вимог іпотекодержателя або відповідне застереження в іпотечному договорі, яке прирівнюється до такого договору за своїми правовими наслідками та передбачає передачу іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов»язання. Рішення про реєстрацію права власності іпотекодержателя на нерухоме майно, що є предметом іпотеки, може бути оскаржено іпотекодавцем у суді. Іпотекодержатель набуває предмет іпотеки у власність за вартістю, визначеною на момент такого набуття на підставі оцінки предмета іпотеки суб»єктом оціночної діяльності.

Згідно ст. 39 Закону України «Про іпотеку» у разі задоволення судом позову про звернення стягнення на предмет іпотеки у рішенні суду зазначаються: загальний розмір вимог та всі його складові, що підлягають сплаті іпотекодержателю з вартості предмета іпотеки; опис нерухомого майна, за рахунок якого підлягають задоволенню вимоги іпотекодержателя; заходи щодо забезпечення збереження предмета іпотеки або передачі його в управління на період до його реалізації, якщо такі необхідні; спосіб реалізації предмета іпотеки шляхом проведення прилюдних торгів або застосування процедури продажу, встановленої ст. 38 цього Закону; пріоритет та розмір вимог інших кредиторів, які підлягають задоволенню з вартості предмета іпотеки;початкова ціна предмета іпотеки для його подальшої реалізації.

Разом з тим діючим законодавством передбачено, що рішенням про звернення стягнення на предмет іпотеки суд може встановити спосіб реалізації предмета іпотеки: або шляхом проведення прилюдних торгів, або шляхом позасудового застосування процедури продажу, встановленої ст. 38 Закону України «Про іпотеку». При цьому, вибір способу реалізації предмета іпотеки належить позивачу.

Звертаючись до суду з позовом, ОСОБА_1 просила встановити спосіб реалізації предмета іпотеки шляхом продажу предмета іпотеки із електронних торгів у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої ЗУ «Про виконавче провадження», за початковою ціною продажу предмета іпотеки на рівні 98 051,00 грн., але в будь-якому разі не менше за вартість визначену в договорі іпотеки у розмірі 82 269,00 грн.

Отже, суд визначає спосіб реалізації предмета іпотеки, шляхом продажу предмета іпотеки із електронних торгів у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої ЗУ «Про виконавче провадження», за початковою ціною продажу предмета іпотеки на рівні 98 051,00 грн., але в будь-якому разі не менше за вартість визначену в договорі іпотеки у розмірі 82 269,00 грн.

Враховуючи зазначені вище норми Закону та обставини справи, суд приходить до висновку, що через невиконання іпотекодавцем основного зобов»язання за кредитним договором, позивач вправі задовольнити свої вимоги за основним зобовязанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача необхідно стягнути на користь позивача витрати по сплаті судового збору в сумі 980,51 грн..

На підставі викладеного, керуючись кредитним договором, договором іпотеки, ст. ст. 572-593, 1048-1050, 1054-1055 ЦК України, ст. ст. 7, 12, 33, 36, 38, 39 Закону України «Про іпотеку», ст.ст. 12, 13, 76-81, 141, 263-265 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу ОСОБА_3 про звернення стягнення на предмет іпотеки задовольнити.

В рахунок погашення заборгованості ОСОБА_2 перед ОСОБА_1 (іпн.) за договором позики від 02.09.20107 року в сумі 100 000,00 грн. (сто тисяч гривень 00 копійок):

- звернути стягнення на предмет іпотеки за Договором іпотеки від 02.09.2017 року укладеного між ОСОБА_2 та ОСОБА_1, а саме на - квартиру №4, що знаходиться за адресою: м. Житомир, вул. Гоголівська, буд.9/57, загальна площа 33,1 кв.м., житлова площа 18,4 кв.м., що належить ОСОБА_2 на підставі договору купівлі-продажу квартири від 02.09.2017 року, посвідченого приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу ОСОБА_3 за реєстровим №10644; право власності на квартиру зареєстроване в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 02.09.2017 року за №22136604 (реєстраційний номер: 101);

- встановити спосіб реалізації предмета іпотеки шляхом продажу предмета іпотеки із електронних торгів у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої ЗУ «Про виконавче провадження», за початковою ціною продажу предмета іпотеки на рівні 98 051,00 грн. (девяносто вісім тисяч пятдесят одна гривня 00 копійок), але в будь-якому разі не менше за вартість визначену в договорі іпотеки у розмірі 82 269,00 грн. (вісімдесят дві тисячі двісті шістдесят девять гривень 00 копійок).

Стягнути із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 понесені судові витрати в розмірі 980,51 грн.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду Житомирської області шляхом подання апеляційної скарги через Корольовський районний суд м. Житомира протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду.

Cуддя Р. А. Галасюк