ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/3061/18
провадження № 2/753/3881/18
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
"21" листопада 2018 р. Дарницького районний суд м.Києва в складі:
головуючого - судді Даниленка В.В.,
за участі секретаря судового засідання Пасько І.В.,
позивача ОСОБА_3,
представника позивача ОСОБА_4,
представника третьої особи ОСОБА_5,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в поряду загального позовного провадження справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_7, третя особа: Служба у справах дітей Дарницької районної у м. Києві державної адміністрації про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів, -
20.02.2018 року звернулась до Деснянського районного суду м.Києва з позовом до ОСОБА_7, третя особа: Служба у справах дітей Дарницької районної у м. Києві державної адміністрації про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів.
Свої вимоги позивач мотивувала тим, що під час перебування в шлюбних відносинах із відповідачем, у них народився спільний син ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_3. Рішенням суду від 03.04.2013 року шлюб між сторонами розірвано. З вказаного часу відповідач відповідач не приймає належної участі у вихованні дитини та не надає достатніх коштів на утримання сина, позивач змушена звертатись до суду із даним позовом, відповідно до вимог якого просить суд позбавити відповідача батьківських прав щодо малолітнього сина - ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_3., а також стягнути на його утримання на користь позивача аліменти у твердій грошовій сумі у розмірі 5000 грн. щомісяця.
Ухвалою суду від 28.02.2018 року позовну заяву залишено без рухзу та надано позивачу строк для усунення недоліків.
Ухвалою судді від 11.04.2018 було відкрито провадження у даній справі, та призначено її до розгляду.
Ухвалою суду від 21.11.2018 по вищевказаній справі було закрито підготовче провадження у справі та призначено її до розгляду у судовому засіданні.
Позивач та її представник в судовому засіданні позовні вимоги підтримали у повному обсязі та просили суд про їх задоволення, посилаючись на обставини, що викладені у позовній заяві.
Відповідач у судове засідання повторно не з»явився, про розгляд справи був повідомленний належним чином, з будь-якими заявами до суду не звертався.
Представник третьої особи у судовому засіданні надав висновок про доцільність позбавлення відповідача батьківських прав та позовні вимоги підтримав у повному обсязі.
Враховуючи викладене, суд вважає за можливе розглянути справу без участі відповідача на підставі доказів, які містяться в матеріалах справи, та, зі згоди представника позивача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.ст. 280-281 ЦПК України.
Вислухавши позивача та її представника, представника третьої особи, дослідивши матеріали справи, зібрані у справі докази, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.
Судом встановлено, що позивач перебувала з відповідачем в зареєстрованому шлюбі, який рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 03.04.2013 року було розірвано (а.с.8, 10).
Сторони по справі мають спільну малолітню дитину - сина ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_3., що підтверджується свідоцтвом про народження НОМЕР_2, виданого Відділом реєстрації актів цивільного стану Дарницького районного управління юстиції у м.Києві (а.с.9).
Відповідно до положень п.п. 2, 3 ст. 150 СК України, які кореспондуються з положеннями абзацу першого ст. 12 Закону України "Про охорону дитинства", батьки зобов'язані піклуватися про здоров'я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток, забезпечити здобуття дитиною повної загальної середньої освіти, готувати її до самостійного життя.
Службою у справах дітей Дарницької РДА в місті Києві встановлено, зокрема, що з моменту розірвання шлюбу між сторонами, батько з дитиною не проживає, зі слів матері, не бере участі у вихованні, розвитку та утриманні дитини. ОСОБА_7 протягом року жодного разу не спілкувався з сином, жодного разу його не бачив. Відповідно до довідок: ТОВ «Приватний навчальний заклад «Беби Смайл» м.Києва; гімназії «Київська Русь» Дарницького району м.Києва; - батько дитини, ОСОБА_6, жодного разу з моменту зарахування дитини не приходива, не телефонував, розвитком та успішнітю дитини не цікавився, зборів та інших заходів дошкільних та позашкільних не відвідував.
Відповідно до Акту обстеження умов проживання ОСОБА_8 за адресою: АДРЕСА_1, дитині створено належні умови для проживання, повноцінного та всебічного розвитку.
Як було встановлено в ході розгляду справи, що підтверджується актом обстеження, малолітній ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_3., проживає разом з матір'ю - позивачем за адресою: АДРЕСА_1.
Як вбачається з висновку Служби у справах дітей Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації про доцільність позбавлення батьківських прав від 05.10.2018 року за №101-9031/03, відповідач у справі, батько малолітнього ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_3., свідомо нехтує своїми обов'язками, ухиляється від виховання та навчання сина, не проявляє щодо нього батьківської турботи, не цікавиться його життям та здоров'ям, не утримує матеріально. Враховуючи інтереси дитини Дарницька районна в м. Києві державна адміністрація, на яку покладені повноваження органу опіки та піклування, вважає за доцільне позбавити батьківських прав ОСОБА_7 стосовно малолітнього сина ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_3., на підставі рішення комісії з питань захисту прав дитини (протокол №16 від 27.09.2018 року).
Пунктом другим частини першої ст. 164 СК України передбачено, що мати, батько можуть бути позбавлені судом батьківських прав, якщо вона, він ухиляються від виконання своїх обов'язків по вихованню дитини.
За змістом роз'яснень, викладених у п.п. 15,16,17 постанови Пленуму ВСУ №3 від 30.03.2007 р. «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення та поновлення батьківських прав», позбавлення батьківських прав (тобто прав на виховання дитини, захист її інтересів, на відібрання дитини в інших осіб, які незаконно їх утримують та інше), що надані батькам до досягнення дитиною повноліття і ґрунтуються на факті спорідненості з нею, є крайнім заходом впливу на осіб, які не виконують батьківських обов'язків, а тому питання про його застосування слід вирішувати лише після повного, всебічного, об'єктивного з'ясування обставин справи, зокрема ставлення батьків до дітей.
Ухилення батьків від виконання своїх обов'язків має місце, коли вони не піклуються про фізичний і духовний розвиток дитини, її навчання, підготовку до самостійного життя, зокрема: не забезпечують необхідного харчування, медичного догляду, лікування дитини, що негативно впливає на її фізичний розвиток як складову виховання; не спілкуються з дитиною в обсязі, необхідному для її нормального самоусвідомлення, не надають дитині доступу до культурних та інших духовних цінностей; не сприяють засвоєнню нею загальновизнаних норм моралі; не виявляють інтересу до її внутрішнього світу; не створюють умов для отримання нею освіти. Зазначені фактори, як кожен окремо, так і в сукупності, можна розцінювати як ухилення від виховання дитини лише за умови винної поведінки батьків, свідомого нехтування своїми обов'язками.
Не можна позбавити батьківських прав особу, яка не виконує своїх батьківських обов'язків унаслідок душевної хвороби, недоумства чи іншого тяжкого захворювання (крім хронічного алкоголізму чи наркоманії) або з інших не залежних від неї причин.
Отже, позбавлення батьківських прав є крайнім заходом і може мати місце при доведеності винної поведінки когось із батьків або їх обох, свідомого нехтування ними своїми обов'язками.
Позбавлення батьківських прав - це насамперед спосіб захисту прав і інтересів дитини, направлений на позитивний результат у долі неповнолітньої дитини.
Позбавлення батьківських прав допускається тоді, коли змінити ставлення батьків до виховання дитини неможливо (ухвала ВССУ від 01.11.2017 у справі № 211/559/16-ц).
За таких обставин, повно, всебічно та об'єктивно з'ясувавши обставини справи, зважаючи на те, що позбавлення батьківських прав є крайнім заходом впливу на осіб, які не виконують своїх батьківських обов'язків, суд приходить до висновку про необхідність позбавити ОСОБА_7 батьківських прав відносно його малолітнього сина ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_3..
Згідно ст.180 СК України батьки зобов'язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.
Відповідно до ст. 166 СК України особа, позбавлена батьківських прав, не звільняється від обов'язку щодо утримання дитини. Одночасно з позбавленням батьківських прав суд може на вимогу позивача або за власною ініціативою вирішити питання про стягнення аліментів на дитину.
Враховуючи зазначене, суд вважає за необхідне одночасно з позбавленням батьківських прав стягнути з відповідача аліменти на утримання малолітнього сина.
За ч.ч. 1-3 ст. 181 СК України способи виконання батьками обов'язку утримувати дитину визначаються за домовленістю між ними. За домовленістю між батьками дитини той із них, хто проживає окремо від дитини, може брати участь у її утриманні в грошовій і (або) натуральній формі. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі.
Відповідно до ст. 182 СК України, при визначенні розміру аліментів суд враховує: 1) стан здоров'я та матеріальне становище дитини; 2) стан здоров'я та матеріальне становище платника аліментів; 3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; 4) інші обставини, що мають істотне значення. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, за винятком випадків, передбачених статтею 184 цього Кодексу.
Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов'язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов'язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов'язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).
Враховуючи ст.ст. 182-183 СК України, суд, приймаючи до уваги всі обставини та оцінивши відповідні докази, вважає, що позовні вимоги ОСОБА_3 щодо стягнення з відповідача аліментів на утримання сина ОСОБА_8, в сумі 5000,00 грн. щомісячно, починаючи з 20.02.2018 року і до досягнення дитиною повноліття також підлягають задоволенню.
Відповідно до положень ст. 430 ЦПК України суд допускає рішення до негайного виконання в межах суми аліментів за один місяць.Судові витрати підлягають розподілу на підставі ст. 141 ЦПК України.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 6, 150, 164, 165, 180, 181, 182, 184 Сімейного кодексу України, ст. 12 Закону України "Про охорону дитинства", п. п. 15, 16, 18 постанови пленуму Верховного Суду України від 30 березня 2007 року №3 "Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення та поновлення батьківських прав" та, керуючись ст. ст. 5, 12, 13, 76-83, 141, 259, 263-265, 273, 352, 354-355, Розділом ХІІІ "Перехідні положення" Цивільного процесуального кодексу України, суд, -
Позов ОСОБА_3 до ОСОБА_7, третя особа: Служба у справах дітей Дарницької районної у м. Києві державної адміністрації про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів - задовольнити.
Позбавити ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця м.Києва, громадянина України, батьківських прав щодо малолітнього ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_3, актовий запис № 702, зробленому 27.02.2010 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Дарницького районного управління юстиції у м.Києві.
Стягнути з ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця м.Києва, громадянина України, (місце проживання: АДРЕСА_2) на користь ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_4, уродженки м. Москва Російської Федерації, (РНОКПП: НОМЕР_1, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1) аліменти на утримання дитини - сина ОСОБА_8, у розмірі 5000 грн., щомісячно, починаючи з 20.02.2018, і до досягнення дитиною повноліття.
Стягнути з ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця м.Києва, громадянина України, (місце проживання: АДРЕСА_2) на користь держави судовий збір у розмірі 704,80 грн.
Стягнути з ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця м.Києва, громадянина України, (місце проживання: АДРЕСА_2) на користь ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_4, уродженки м. Москва Російської Федерації, (РНОКПП: НОМЕР_1, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1) судовий збір у розмірі 704,80 грн.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У випадку проголошення у судовому засіданні лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Дарницький районний суд міста Києва.
Суддя: