Справа № 758/2448/18
У Х В А Л А

про визнання відводу необґрунтованим

08 жовтня 2018 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва в складі головуючого судді Гребенюк В.В., секретаря судового засідання - Мишак І.Ю., за участю: представників позивача ОСОБА_1, ОСОБА_2, відповідача ОСОБА_3 та її представника ОСОБА_4, розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву співвідповідачів ОСОБА_3, ОСОБА_5 про відвід судді по цивільній справі за позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_5, ОСОБА_3, треті особи: ОСОБА_7, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Атаманюк Валерія Анатоліївна, про визнання правочину недійсним та застосування наслідків недійсності правочину, -

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 26.03.2018 року провадження у вищезазначеній справі було відкрито провадження та призначено підготовче судове засідання.

До початку судового засідання було подано до суду письмову заяву співвідповідачів ОСОБА_3, ОСОБА_5 про відвід головуючому у справі, яка мотивована тим, що останні вважають, що було порушено порядок визначення судді для розгляду справи, а відтак, наявні підстави для відводу судді.

В судовому засіданні ОСОБА_3 та її представника ОСОБА_4 підтримали заявлений відвід. З огляду, що представником ОСОБА_4, при розгляді питання про відвід судді, порушувався порядок під час судового засідання, з метою спонукання останньої до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов'язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства, судом було застосовано заходи процесуального примусу у виді попередження.

Представники позивача ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в судовому засідання проти задоволення заяви про відвід заперечували, просили відмовити суд в її задоволенні.

Посилання заявників - співвідповідачів ОСОБА_3 та ОСОБА_5 на свідоме порушення судом порядку визначення судді для розгляду справи, а відтак, наявність відповідних підстав для відводу судді, не знайшли свого підтвердження під час даного судового розгляду.

Наразі, в Подільському районному суді м. Києва склалася катастрофічна ситуація зі здійсненням правосуддя. Відповідно до штатного розпису в суді наявна 21 посада судді, однак, станом на 23.05.2018 р. відправляють правосуддя лише 10 суддів, з яких: цивільні справи розглядають - 6 суддів, кримінальні справи - 4 судді. В середньому в провадженні одного судді на розгляді перебуває від 600 до 1800 справ та матеріалів різних категорій, що унеможливлює своєчасний розподіл справ, так і їх розгляд.

Подільський районний суд м. Києва неодноразово звертався до ДСА України та ініціював питання відрядження суддів. Однак, за весь час існування інституту відрядження суддів, на відміну від інших районних судів міста Києва, до Подільського районного суду м. Києва не відряджено жодного судді.

Окрім цього, було значно збільшено навантаження на суддів Подільського районного суду м. Києва, у зв'язку із внесенням змін до КПК України про розгляд клопотань про призначення експертиз, оскарження підозр, продовження строків розслідування тощо.

Також, у зв'язку із організаційними змінами, до повноважень слідчих суддів Подільського районного суду м. Києва додатково віднесено розгляд клопотань третього слідчого відділу управління спеціальних розслідувань Департаменту спеціальних розслідувань Генеральної прокуратури України, слідчих відділів розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУ НП у м. Києві, СУ ГУ НП у Києвській області, відділу поліції в річковому порту Київ ГУ НП у м. Києві. Суддя Гребенюк В.В. за спеціалізацією розглядає цивільні, адміністративні справи та є слідчим суддею.

Вказані обставини, як підстава для відводу головуючому судді, на думку суду, не свідчать, навіть побіжно, про можливість існування сумнівів в неупередженості та об'єктивності судді. Крім того, такі обставини не можуть свідчити і про пряму чи побічну заінтересованість у результаті розгляду справи. Одночасно, судом при вирішенні даної заяви враховується те, що, незважаючи на вказане вище навантаження, суддею в можливі, але розумні строки, було відкрито провадження у вищезазначеній цивільній справі та призначено підготовче судове засідання з метою належної підготовки справи до судового розгляду, що виявилось вірним, з огляду на численну кількість заявлених по даній справі заяв і клопотань.

Незалежність і недоторканність суддів гарантуються статтями 126, 129 Конституції України, якими встановлено, що судді при здійсненні правосуддя є незалежними та керуються верховенством права.

Відповідно до пунктів 1 та 2 Основних принципів незалежності судових органів, схвалених резолюціями 40/32 та 40/146 Генеральної Асамблеї ООН від 29 листопада та 13 грудня 1985 року, незалежність судових органів гарантується державою та закріплюється в конституції або законах країни. Усі державні та інші установи зобов'язані шанувати незалежність судових органів та дотримуватися її. Судові органи вирішують передані їм справи безсторонньо, на основі фактів та відповідно до закону, без будь-яких обмежень, неправомірного впливу, спонуки, тиску, погроз або втручання, прямого чи непрямого, з будь-якого боку і з будь-яких би то не було причин.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод метою забезпечення незалежності судової влади є гарантування кожній особі основоположного права на розгляд справи справедливим судом тільки на законній підставі та без будь-якого стороннього впливу.

Згідно зі статтею 48 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права. Втручання в діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється і має наслідком відповідальність, установлену законом.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 - 4 ст. 6 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів» здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права.

Втручання у здійснення правосуддя, вплив на суд або суддів у будь-який спосіб, неповага до суду чи суддів, збирання, зберігання, використання і поширення інформації усно, письмово або в інший спосіб з метою дискредитації суду або впливу на безсторонність суду, заклики до невиконання судових рішень забороняються і мають наслідком відповідальність, установлену законом.

Рішення Конституційного Суду України від 1 грудня 2004 року № 19-рп/2004 у справі № 1-1/2004 за конституційним поданням Верховного Суду України про офіційне тлумачення положень частин першої, другої статті 126 Конституції України та частини другої статті 13 Закону України «Про статус суддів» (справа про незалежність суддів як складову їхнього статусу) містить роз'яснення, відповідно до яких закріплена в положенні частини другої статті 126 Конституції України гарантія незалежності суддів - заборона впливу на суддів у будь-який спосіб означає заборону щодо суддів будь-яких дій незалежно від форми їх прояву з боку державних органів, установ та організацій, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб, громадян та їх об'єднань, юридичних осіб з метою перешкодити виконанню суддями професійних обов'язків або схилити їх до винесення неправосудного рішення тощо.

Постановою Пленуму Верховного Суду України від 13 червня 2007 року № 8 «Про незалежність судової влади» визначено, що положення частини другої статті 126 Конституції України про те, що вплив на суддів у будь-який спосіб забороняється, означає заборону будь-яких дій стосовно суддів незалежно від форми їх прояву з боку державних органів, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб, установ, організацій, громадян та їх об'єднань, юридичних осіб з метою перешкодити виконанню суддями професійних обов'язків чи схилити їх до винесення неправосудного рішення. Заборона впливу на суддів у будь-який спосіб поширюється на весь час обіймання ними посади судді.

Відповідно п. 9 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України (2017 р.) застосуванню при розгляді даної справи підлягають норми чинного з 15.12.2017 р. ЦПК України (2017 р.)

Суд приходить до висновку про необґрунтованість заявленого співвідповідачами ОСОБА_3 та ОСОБА_5 відводу та його безпідставність.

На підставі ч. 3 ст. 40 ЦПК України, заву співвідповідачів про відвід головуючого у вищевказаній справі слід передати до канцелярії Подільського районного суду м. Києва для визначення судді в порядку автоматичного розподілу відповідно до ст. 33 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 40, 258 - 260 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Визнати необґрунтованим відвід головуючому у справі - судді Гребенюку В.В., заявлений співвідповідачами ОСОБА_3 та ОСОБА_5 при розгляді цивільної справи за позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_5, ОСОБА_3, треті особи: ОСОБА_7, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Атаманюк Валерія Анатоліївна, про визнання правочину недійсним та застосування наслідків недійсності правочину;

Заяву співвідповідачів ОСОБА_3 та ОСОБА_5 про відвід головуючого по справі - судді Гребенюку В.В. - передати до канцелярії з цивільних справ Подільського районного суду м. Києва для визначення судді в порядку ст. 33 УПК України;

До вирішення питання про відвід судді, провадження у цивільній справі № 758/2448/18 за позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_5, ОСОБА_3, треті особи: ОСОБА_7, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Атаманюк Валерія Анатоліївна, про визнання правочину недійсним та застосування наслідків недійсності правочину - зупинити;

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Гребенюк