Справа № 345/5422/18
Провадження № 2/345/2188/2018
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

22.12.2018 року м. Калуш

Суддя Калуського міськрайонного суду Івано-Франківської області Юрчак Л.Б., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 ,ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ домоволодіння в натурі,-

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулись до суду із вищевказаним позовом.

Суд вважає, що дану позовну заяву без додержання вимог ст.175,177 ЦПК України, а тому підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 185 ЦПК України, зазначеної вище статті, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Так в порушення ст. 175 ЦПК України, позивачем не зазначено спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Крім того, до матеріалів позовної заяви не додано наступних документів: завірені та чинні на час подачі позову довідки та технічні паспорти на спірне будинковолодіння з його інвентаризаційною вартістю, відсутність яких унеможливлюють правильне визначення ціни позову та розміру судового збору, так як позивачем заявлено вимоги майнового характеру, тому в даному випадку ціна позову буде розраховуватися, виходячи з вартості майна станом на час подачі позову до суду; інформації щодо права власності на земельну ділянку на якій знаходиться спірне будинковолодіння (державний акт про право власності на земельну ділянку, кадастровий номер).

Також, не вказано як саме між сторонами визначено порядок користування земельною ділянкою та спірним домоволодінням; якими рішеннями, діями чи бездіяльністю відповідача порушені права чи законні інтереси позивачів.

Суд також вважає за необхідне звернути увагу позивачів на наступне.

Поняття спільної часткової власності викладено в ч. 1 ст. 356 ЦК України як власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.

Кожен учасник спільної часткової власності володіє не часткою майна в натурі, а часткою в праві власності на спільне майно у цілому, тобто спірний будинок перебуває у спільній частковій власності як позивача, так і відповідача.

Пленум Верховного Суду України своєю постановою № 3 від 04.10.1991 року «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок» визначив, що при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, судам належить мати на увазі, що, виходячи зі змісту ст.115 ЦК, це можливо, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом (квартиру). Виділ також може мати місце при наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири.

Тобто виділ часток (поділ) жилого будинку, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або у разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності.

Згідно п.1.1 Інструкції щодо проведення поділу, виділу та розрахунку часток об'єктів нерухомого майна, яка затверджена Наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України 18.06.2007 року № 55 та зареєстрована в Міністерстві юстиції України 6 липня 2007 року за № 774/14041, поділ та виділ частки в натурі здійснюється відповідно до законодавства з наданням висновку щодо технічної можливості поділу об'єкта нерухомого майна або висновку щодо технічної можливості виділу в натурі частки з об'єкта нерухомого майна.

У відповідності до ч. 1 ст. 106 ЦПК України, учасники справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення.

Водночас, позивачами не додано висновку фахівця щодо технічної можливості поділу об'єкта нерухомого майна або висновку щодо технічної можливості виділу в натурі частки з об'єкта нерухомого майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 185, 260, 261, 285, 353 ЦПК України,-

у х в а л и в :

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 ,ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ домоволодіння в натурі.

Надати позивачам строк 10 днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків, зазначених у мотивувальній частині ухвали.

Роз'яснити позивачам, що в разі якщо у вказаний строк недоліки їхньої позовної заяви не будуть усунуті, вона вважається неподаною і повертається позивачам.

Копію ухвали надіслати позивачам.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя