Справа № 373/2045/16-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 липня 2018 року м. Переяслав-Хмельницький

Переяслав-Хмельницький міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого - судді Реви О.І

за участю:

секретаря судового засідання Руденко О.М.

представника позивача ОСОБА_1

представника відповідачів ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Переяслав-Хмельницький справу за позовом Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» до ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 про відшкодування збитків,

ВСТАНОВИВ:

21 листопада 2016 року представник позивача ОСОБА_1 звернулася до суду з вказаним позовом в інтересах Публічного акціонерного товариства «Київобленерго» та просила стягнути солідарно з відповідачів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 10747 грн. 45 коп. вартості не облікованої електричної енергії та судові витрати.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 20 липня 2016 року під час перевірки стану електропостачання за адресою ОСОБА_6, 14, с. Помоклі Переяслав-Хмельницького району контролерами Переяслав-Хмельницького районного підрозділу ПАТ «Київобленерго» було виявлене змонтоване відгалуження проводу на ввідному автоматичному вимикачі перед лічильником. Відтак, спожита електроенергія, яка поступала по цьому відгалуженню, не обліковувалась та не оплачувалась відповідачами, про що був складений відповідний Акт. В результаті порушення Правил користування електричною енергією для населення відповідачі, як споживачі послуг спричинили збитки позивачу на суму 10747,44 грн., яка визначена за спеціальною Методикою. Оскільки відповідачі у добровільному порядку не відшкодували заподіяні енергопостачальній організації збитки, ПАТ «Київобленерго» просило стягнути цю суму солідарно з ОСОБА_3 та ОСОБА_4.

20 грудня 2016 року заочним рішенням Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області позов задоволено частково, стягнуто з ОСОБА_4 на користь ПАТ «Київобленерго» 10747 грн. 45 коп. вартості необлікованої електричної енергії.

24 березня 2017 року ухвалою Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області задоволено заяву ОСОБА_4 та скасовано заочне рішення від 20.12.2016, а справу призначено до судового розгляду в загальному порядку.

Ухвалою суду від 21 квітня 2017 року за клопотанням представника позивача до участі у справі як співвідповідача залучено ОСОБА_5.

12 травня 2017 року, до початку розгляду справи по суті представник позивача ОСОБА_1 подала уточнену позовну заяву, в якій просила спричинені збитки стягнути з ОСОБА_5, оскільки саму між ним та ПАТ «Київобленерго» укладено договір про користування електричною енергією від 19.12.2012, який не припинив свою дію та був чинним на момент виявлення порушення. Інші підстави та предмет позову не змінені (а.с.152).

Представник відповідачів ОСОБА_7 подала заперечення, а представник ОСОБА_2 письмові пояснення на позов від імені ОСОБА_4, ОСОБА_5М та ОСОБА_3, де зазначається, що перевірка ставну електроспоживання була проведена 20.07.2016 в присутності ОСОБА_3А та її чоловіка ОСОБА_8, тоді як споживачем послуг за договором є ОСОБА_5, який в свою чергу не був ознайомлений з Актом та не повідомлявся про час та дату засідання комісії.

Крім того, представники зазначають про відсутність експертизи на підтвердження втручання в роботу приладу обліку (лічильника), що, на їх думку, є порушенням ОСОБА_8 визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією та призвело до безпідставного розрахунку збитків. Представник ОСОБА_2 також стверджує про відсутність у позивача доказів, що відгалуження перед лічильником було змонтоване після укладення договору зі споживачем послуг ОСОБА_5, оскільки відсутній акт про передачу йому на відповідальне збереження засобів обліку електроенергії та пломб, встановлених на ньому. За таких обставин представники просили відмовити в задоволенні позову.

Заслухавши представників сторін, дослідивши письмові докази по справі, судом встановлено наступні обставини.

20 липня 2016 року контролерами Переяслав-Хмельницького районного підрозділу ПАТ «Київобленерго» проводилась перевірка стану електроспоживання за адресою : вул. Богдана Хмельницького, 14, село Помоклі Переяслав-Хмельницького району Київської області.

Зі змісту правовстановлюючих документів та договорів дарування часток житлового будинку встановлено, що на час згаданої вище перевірки домоволодіння за адресою: вул. Богдана Хмельницького, 14, село Помоклі Переяслав-Хмельницького району Київської області належало на праві спільної часткової власності таким особам: ОСОБА_9 1/5 частина, ОСОБА_3 1/5 частина (на підставі Свідоцтва про спадщину за заповітом від 24.09.2003); ОСОБА_5 3/5 частини на підставі договору дарування від 09.12.2011, де дарувальником є ОСОБА_4.

На момент розгляду справи в суді вищевказаний житловий будинок належить на праві спільної часткової власності ОСОБА_10 та ОСОБА_5, зареєстрованих та проживаючих в ньому осіб немає (а.с.105 -108, 212-217).

19 грудня 2012 року між ОСОБА_5 ОСОБА_11 «Київобленерго» в особі та Переяслав-Хмельницького районного підрозділу було укладено договір № 200196340 про користування електричною енергією за адресою житлового будинку: с. Помоклі, вул. Богдана Хмельницького, 14 (а.с.90-93).

20 липня 2016 року в ході перевірки стану електроспоживання за вищевказаною адресою було виявлено змонтоване відгалуження проводу на ввідному автоматичному вимикачі перед приладом обліку електроенергії - лічильником (заводський номер 0578038). Електроенергія, яка поступала по відгалуженому проводу, не обліковувалась та не оплачувалась, про що контролерами Переяслав-Хмельницького районного підрозділу ПАТ «Київобленерго» в присутності ОСОБА_3, як співвласника будинку, та її чоловіка ОСОБА_8 складено Акт № К032264 від 20.07.2016 (а.с 12-13).

27 липня 2016 року відбулось засідання комісії Переяслав-Хмельницького районного підрозділу ПАТ «Київобленерго» по розгляду Акту № К032264 від 20.07.2016 та прийнято рішення провести розрахунок збитків по акту за період 93 дні (з 18.04.2016 по 20.07.2016). На засіданні комісії був присутній чоловік відповідача ОСОБА_3 ОСОБА_8, який погодився з виявленим контролерами порушенням, однак заперечив свою та ОСОБА_3 причетність до цього, що підтверджується протоколом комісії №0280 від 27.07.2016 (а.с. 14).

Відповідно до розрахунку по Акту порушення ПКЕЕН №К32264 від 20.07.2016 вартість необлікованої електроенергії за особовим рахунком споживача № 200196340 за 93 дні складає 10747,44 грн.(а.с.15)

16 вересня 2016 року одному зі співвласників житлового будинку було вручене повідомлення на імя споживача послуг ОСОБА_5 про необхідність оплатити необліковану електроенергію у відповідності до розрахунку по Акту (а.с.155)

Відповідно до письмових документів остання повірка приладу обліку електроенергії, заводський номер 0578038, який був закріплений за ОСОБА_5, здійснювалась 18.04.2016 (а.с.156).

Квитанціями про оплату послуг з електропостачання, складеними на імя ОСОБА_5 підтверджується регулярна оплата електроенергії за особовим рахунком споживача № 40 згідно показників лічильника (а.с.125-145)

Після виявлення порушення, воно було усунене працівниками енергопостачальної організації та одночасно замінено лічильник, що підтверджується актом про передачу на відповідальне збереження приладу обліку № 7882983 та пломб, встановлених на ньому від 29.07.2016 (а.с.228).

Крім того, 29.07.2016 позивачем здійснено технічну перевірку засобу обліку електричної енергії, заводський № 0578038, який підлягав заміні, та зроблено висновок, що вказаний облік відповідає вимогам ПКЕЕН та ПУЕ, що підтверджується Актом № 104858 (а.с.227).

Як встановлено в суді відповідачі не визнають позов, оскільки вважають недоведеною вину будь-кого з них у користуванні необлікованою електроенергією.

Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, статтями 24-27 Закону України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення (далі - ПКЕЕН), затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 4 травня 2006 року № 562 (далі - ОСОБА_8).

Відповідно до статті 1 Закону України «Про електроенергетику», у редакції Закону на час виникнення спірних правовідносин, енергія - це електрична чи теплова енергія, що виробляється на обєктах електроенергетики і є товарною продукцією, призначеною для купівлі-продажу.

Відповідно до частини першої статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобовязується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобовязується сплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Частиною 4 статті 26 Закону України «Про електроенергетику» передбачено, що споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та Правил користування електроенергією, затверджених Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до частин другої, третьої статті 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до обєктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.

Згідно з пунктом 3 ПКЕЕН споживання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією між споживачем і енергопостачальником, що розробляється енергопостачальником згідно з Типовим договором про користування електричною енергією і укладається на три роки.

Договір про користування електричною енергією (далі - договір) вважається продовженим на рік, якщо за місяць до закінчення зазначеного терміну жодна із сторін не заявила про розірвання договору або про внесення до нього змін.

Відповідно до п.7 ПКЕЕН для споживання електроенергії новий наймач (власник) квартири або іншого обєкта повинен звернутися до енергопостачальника для укладення договору про користування електричною енергією. Після чого енергопостачальник протягом 3 днів у містах та 7 днів у сільській місцевості підключає квартиру або обєкт споживача до електропостачання.

Споживач електричної енергії зобовязаний: дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому обєкті споживача; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі приладу обліку; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності (пункт 42 Правил користування електричною енергією для населення).

Пунктом 48 ПКЕЕ передбачено, що споживач несе відповідальність згідно із законодавством за порушення правил користування електричною енергією, розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку, пошкодження приладу обліку.

Згідно з пунктом 37 ПКЕЕН енергопостачальник має право вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією.

Розмір відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення правил користування електричною енергією, обчислюється відповідно до ОСОБА_8 обчислення розміру відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення споживачем Правил.

Відповідно до положень пункту 53 ПКЕЕН у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акту вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акту свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Відповідно до пункту 3.1 розділу 3 ОСОБА_8 вона застосовується на підставі акту про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення порушень ПКЕЕН, зокрема, самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі поза засобами обліку електричної енергії.

Відповідно до частини першої статті 526 ЦК України зобовязання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно з частинами першою та другою статті 614 ЦК України особа, яка порушила зобовязання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобовязання.

Отже, відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобовязання.

У разі порушення зобовязання настають правові наслідки, встановлені договором або законом (частина перша статті 611 ЦК України).

Згідно зі статтею 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна.

Власник зобовязаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 322 ЦК України).

За правилами частини першої, другої статті 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю.

Як встановлено судом, ОСОБА_5 є співвласником житлового будинку № 14 по вул. Богдана Хмельницького в селі Помоклі Переяслав-Хмельницького району Київської області та споживачем послуг електропостачання на підставі договору від 19.12.2012, укладеного з ПАТ «Київобленерго».

Свобода договору, якщо тільки він не визнаний судом недійсним, презюмується (ст. 627 ЦК України)

20 липня 2016 року за адресою: с. Помоклі Переяслав-Хмельницького району, вул. Богдана Хмельницького, 14, працівниками Переяслав-Хмельницького районного підрозділу ПАТ «Київобленерго» було складено акт № 032264 про порушення ПКЕЕН, в якому зафіксовано безоблікове споживання електроенергії, шляхом монтування відгалуження проводу на ввідному автоматичному вимикачі перед приладом обліку електроенергії - лічильником.

Даний акт згідно з пунктом 53 ПКЕЕН був складений трьома представниками енергопостачальника та в присутності одного зі співвласників будинку ОСОБА_3, як споживача електричної енергії та представника інших співвласників, в тому числі ОСОБА_5 Отже акт про порушення у відповідності до пункту 53 ПКЕЕН є дійсним та визнається судом належним і допустимим доказом.

Крім того, сам факт наявності змонтованого відгалуження проводу на ввідному автоматичному вимикачі перед приладом обліку електроенергії - лічильником, відповідачі не заперечували, а тому даний факт відповідно до частини першої статті 82 чинного ЦПК України доказуванню не підлягає.

Як встановлено судом, на розгляді акту про порушення комісією ПАТ «Київобленерго», був присутній ОСОБА_8, як член сімї, одного з співвласників будинку. Рішення комісії від 27 листопада 2016 року, відповідно до якого споживачу за договором електроенергії були нараховані збитки у розмірі 10747 грн. 44 коп. у встановленому законом порядку оскаржено не було.

Доводи представника ОСОБА_5, що він не був персонально повідомлений про час і дату засідання комісії, чим порушено його право бути присутнім на засіданні при розгляді акту не спростовують самого факту порушення.

Судом також встановлено, що розмір збитків обраховано відповідно до норм ОСОБА_8, відповідачами не спростований, а тому розрахунок по Акту № К32264 є належним та допустимим доказом.

Згідно з положеннями частини третьої статті 12 та частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У частині другій статті 89 ЦПК України встановлено, що жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до частини першої статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України).

ОСОБА_5 не довів суду, що він вживав всіх залежних від нього заходів щодо належного виконання зобов'язання за договором та законом. Тому, за правилами статті 614 ЦК України, він є відповідальним перед постачальником електроенергії у зобовязанні.

Не заслуговують на увагу суду і твердження представника відповідачів про недоведеність позовних вимог внаслідок не підтвердження експертизою факту втручання споживача в роботу приладу обліку, як того вимагається абз.10 п. 3.1 ОСОБА_8, а також посилання на відсутність акту про передачу відповідачу ОСОБА_5 на відповідальне збереження засобів обліку електроенергії та встановлених на них пломб.

Так, за правилами пункту 15 ПКЕЕН обовязковій експертизі підлягають пошкоджені прилади обліку, а також прилади обліку із зірваними або пошкодженими пломбами.

Позивач, як на підставу задоволення позову посилається не на факт втручання споживача в роботу приладу обліку електроенергії (лічильника) та його пошкодження, а на порушення схеми обліку, а саме: наявність відгалуження проводу на ввідному автоматичному вимикачі перед приладом обліку електроенергії, що дає можливість для постачання електроенергії поза приладом обліку, без будь якого втручання в його роботу.

Проведення експертизи в такому випадку не вимагається.

На підставі викладеного суд дійшов висновку, що відповідач ОСОБА_5 повинен відшкодувати постачальнику електроенергії збитки, завдані споживанням необлікованої електроенергії в сумі, визначеній позивачем у спосіб передбачений Методикою. Позовні вимоги до відповідачів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 задоволенню не підлягають, оскільки представник позивача, уточнивши свої вимоги просив стягнути суму відшкодування лише з ОСОБА_5, а заяви про відмову від позовних вимог до інших відповідачів до суду не подавав.

Позивачем при зверненні до суду було сплачено судовий збір у розмірі 1378 грн. 00 коп., який підлягає стягненню з відповідача відповідно до ч.2 ст. 141 ЦПК України.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст. 509, 510, 526, 625 ЦК України, згідно ст.ст.12, 81, 141, 263-265, 282 ЦПК України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» до ОСОБА_5 про відшкодування збитків задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_5 (РНОКПП НОМЕР_1, АДРЕСА_1) на користь Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» (р/р 7301 в ПАТ «Альфа-Банк», МФО 300346) 10 747 (десять тисяч сімсот сорок сім) грн. 45 коп. вартості не облікованої електроенергії та 1 378 (одну тисячу триста сімдесят вісім) грн. 00 коп. судових витрат.

В задоволенні позову Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» до ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про відшкодування збитків відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Апеляційного суду Київської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до пункту 15.5 Перехідних положень ЦПК України (03.10.2017) до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи до Апеляційного суду Київської області через Переяслав-Хмельницький міськрайонний суд, а матеріали справи витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Повне рішення виготовлено 25.07.2018.

Суддя О. І. Рева