ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/1943/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про розгляд клопотання

"24" липня 2018 р. Дарницький районний суд міста Києва

у складі: головуючого судді ЛЕОНТЮК Л.К.

за участі секретаря судового засідання КОСТЮЧЕНКО К.О.

за участі сторін:

позивача ОСОБА_2

представника позивача ОСОБА_3

представника відповідача ОСОБА_4

представника Служби у справах дітей

Києво-Святошинської державної адміністрації

Київської області ВАСИЛЕНКО Т.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в м. Києві в загальному порядку цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_6, треті особи : Служба у справах дітей Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації, Служба у справах дітей Києво - Святошинської районної державної адміністрації Київської області про визначення місця проживання дитини разом з матір"ю та відібрання дитини та за зустрічним позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_2, треті особи : Служба у справах дітей Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації, Служба у справах дітей Києво - Святошинської районної державної адміністрації Київської області про визначення місця проживання дитини, суд

в с т а н о в и в :

В провадженні Дарницького районного суду міста Києва з 18 серпня 2016 року перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_6, треті особи : Служба у справах дітей Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації, Служба у справах дітей Києво - Святошинської районної державної адміністрації Київської області про визначення місця проживання дитини разом з матір"ю та відібрання дитини та за зустрічним позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_2, треті особи : Служба у справах дітей Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації, Служба у справах дітей Києво - Святошинської районної державної адміністрації Київської області про визначення місця проживання дитини.

23 липня 2018 року за вх. № 37489, клопотання представника ОСОБА_6 - ОСОБА_4 про відкладення розгляду справи, вказане клопотання вмотивоване тим, що батьком дитини, придбано путівку для оздоровлення та літнього оздоровлення та відпочинку дитини ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_2 року

народження, на 32 дні до санаторію Полтава, що знаходиться за адресою : АДРЕСА_1. Дата заїзду 23 липня 2018року, дата виїзду 23 серпня 2018 року. Дитина в цьому році ще не оздоровлювалась. До санаторію ОСОБА_6 відбуває разом з сином у щорічну чергову відпустку.

За вх. № 37490 клопотання про призначення психологічної експертизи, у зв'язку з необхідністю визначення психологічної прихильності дитини - ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_2 року до одного з батьків: матері - ОСОБА_2 або батька - ОСОБА_6, щодо вирішення питання про встановлення місця проживання необхідне проведення психологічної експертизи.

За вх. № 37492 до загальної канцелярії суду від представника відповідача ОСОБА_6 заява про відкладення розгляду справи, мотивувавши клопотання тим що придбано путівку для оздоровлення та літнього оздоровлення та відпочинку дитини ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1, на 32 дні до санаторію Полтава, що знаходиться за адресою : АДРЕСА_1. Дата заїзду 23 липня 2018 року, дата виїзду 23 серпня 2018 року.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_2 - ОСОБА_3 заперечили проти задоволення вказаного клопотання в повному обсязі.

Представник відповідача ОСОБА_6 - ОСОБА_4 підтримала клопотання.

Представник третьої особи Служби у справах дітей Києво - Святошинської районної державної адміністрації Київської області, що діє на підставі довіреності № 07 - 34 / 63 від 10 січня 2018 року Василенко Тетяна Олександрівна заперечила проти задоволення вказаного клопотання, підтримала думку позивачки та її представника..

Суд вислухавши думку учасників цивільного провадження, прийшов до наступних висновків

По справі 03 липня 2018 року було проведено підготовчі дії відповідно до ст.197 ЦПК України, закрито підготовче судове засідання та призначено в судове засідання.

Участь у судових засіданнях є правом особи, яка бере участь у справі і ця особа зобов"язана добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов"язки, що закріплено в статті 43 ЦПК України.

Дати час та місце судового засідання були заздалегідь погоджені з відповідачем ОСОБА_6.

Цивільний процесуальний кодекс України не містить вичерпного переліку поважних причин неявки до суду, однак зобов'язує суд оцінювати неявку до суду у кожному конкретному випадку залежно від підстав поважності наведених причин з тим, щоб забезпечити учасника процесу конституційною гарантією змагальності у процесі та доведення суду переконливості своїх доводів ( п. 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України ).

Окрім цього, у відповідності до ст. 17 Закону України " Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини ", частини 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд зазначає, що праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується обов'язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

Що стосується призначення у справі психологічної експертизи, суд виходить з наступного.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі для з"ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

Відповідно до ст.1 Закону України « Про судову експертизу », судовою експертизою є дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об'єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні, зокрема, суду.

Згідно із положеннями пунктів 1, 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 1997 року № 8 « Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах » звернута увага судів на необхідність суворого додержання вимог закону при призначенні судових експертиз та використанні їх висновків. Вказано на неприпустимість призначення експертизи у випадках, коли з'ясування певних обставин не потребує спеціальних знань, а також порушення перед експертом правових питань, вирішення яких віднесено законом до компетенції суду.

З аналізу викладеного вбачається, що призначення судової експертизи можливе лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

З огляду на викладене та враховуючи предмет спору, обставини, на які посилаються сторони як на підставу своїх вимог і заперечень, зміст клопотання та запитання, які представник відповідача просить поставити перед експертом, суд дійшов висновку про відсутність підстав для призначення судової психологічної експертизи.

Крім, того в підготовчому судовому засіданні не заявлялося вказане клопотання.

Згідно з п. 4 ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Суд враховує, що недотримання порядку призначення та проведення судової експертизи має наслідком затягування судового процесу і призводить до порушення вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, учасником якої є Україна, стосовно права кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку.

З врахуванням вищезазначеного та предмету і підстав заявлених вимог , сторона позивача не була позбавлена можливості скористуватися правом, передбаченим ст. 106 ЦПК України, та подати до суду висновок психолога , складений на його замовлення, а проведення заявленої експертизи заперечується іншою стороною і до переліку обов'язкового призначення експертизи, експертиза заявлена відповідачем, підтримана його представником не входить, та спрямовано на безпідставне затягування справи, в свою чергу суд не позбавлений можливості надати оцінку висновку психолога за загальними правилами оцінки доказів без призначення експертизи , а відтак приходить до висновку про відмову в задоволенні клопотанні відповідача про призначення по справі психологічної експертизи.

Частиною 2 ст. 222 ЦПК України встановлено, що суд залишає без розгляду заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом.

За змістом ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права особа сама визначає обсяг своїх прав і обов'язків у цивільному процесі. Тому особа, визначивши свої права, реалізує їх на свій розсуд. Розпорядження своїми правами на розсуд особи є одним з основоположних принципів судочинства.

Враховуючи завдання судочинства, принцип правової визначеності, поширення загального правила, закріпленого в ЦПК України , відкладення судового розгляду у випадку неявки в судове засідання будь - кого з осіб, що беруть участь у справі, за відсутності відомостей про причини неявки в судове засідання не відповідало б конституційним цілям цивільного судочинства, що, у свою чергу, не дозволить розглядати судову процедуру в якості ефективного засобу правового захисту в тому сенсі, який закладений в ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основних свобод, ст. ст. 7, 8 і 10 Загальної декларації прав людини і ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські та політичні права.

Згідно ст. ст. 10 - 13 ЦПК України - суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно доКонституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановленіКонституцією та законами України. Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов'язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Суд застосовує норми права інших держав у разі, коли це передбачено законом України чи міжнародним договором, згода на обов'язковість якого надана Верховною Радою України. Суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов'язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов'язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об'єктивність і неупередженість: 1 ) керує ходом судового процесу; 2 ) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; 3 ) роз'яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов'язки, наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій; 4 ) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; 5 ) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов'язків.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, змістом яких є не допустити судовий процес у безладний рух.

За таких обставин, керуючись практикою Європейського суду з прав людини, що розумність тривалості провадження має оцінюватись в світлі обставин справи та з урахуванням таких критеріїв: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмету розгляду для заявника ( рішення у справі « Писатюк проти України » )

Крім того суд звертає увагу відповідача ОСОБА_6 та його представника ОСОБА_4, що Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі „ Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії " зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.43, 83, 197, 222 ч.2 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання ОСОБА_6 про призначення суддової психологічної експертизи - відмовити.

В задоволенні клопотання ОСОБА_6 та його представника ОСОБА_4 про відкладення розгляду справи - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Розгляд справи продовжити.

Копію ухвали вручити сторонам в залі судового засідання під розписку для відому.

Суддя : Л.К. ЛЕОНТЮК