АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 липня 2018 року

м. Харків

Справа № 623/1940/17

Провадження № 22ц/790/3554/18

Апеляційний суд Харківської області у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого Коваленко І.П.,

суддів Овсяннікової А.І., Сащенко І.С.,

за участі секретаря Дмитренко А.Ю.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа: Куньєвська сільська рада - про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за апеляційною скаргою ОСОБА_5 на рішення Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 03 листопада 2017 року (в складі судді Винниченка П. П.),

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2017 року ОСОБА_1, ОСОБА_2звернулись до суду з позовом до ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа: Куньєвська сільська рада - про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, в якому просили визначити додатковий строк для подачі заяви нотаріусу про прийняття ОСОБА_1 спадщини після смерті батька - ОСОБА_6, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3; визначити додатковий строк для подачі заяви нотаріусу про прийняття ОСОБА_2 спадщини після смерті батька ОСОБА_6, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2

В обгрунтування позову вказували, що ІНФОРМАЦІЯ_3 помер їх батько - ОСОБА_6 Після його смерті відкрилася спадщина на земельну ділянку, що належить спадкодавцю на підставі державного акту на право приватної власності на землю серії НОМЕР_1

Спадкоємцями першої черги є його доньки: ОСОБА_1, ОСОБА_2 - позивачі по справі.

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 вказували, що вони своєчасно для отримання спадщини не звернулись з заявами у нотаріальну контору у зв'язку з тим, що їх батько, ОСОБА_6, склав заповіт 18 квітня 2011 року, посвідчений секретарем виконавчого комітету Куньєвської сільської ради Ізюмського району Харківської області, яким все своє майно, заповідав рідним сестрам: ОСОБА_3 та ОСОБА_7. Враховуючи вказані обставини ОСОБА_1 та ОСОБА_2 вважали, що їм не потрібно звертатись до нотаріальної контори.

На сьогоднішній день ОСОБА_3 та ОСОБА_4 до нотаріальної контори не звертались і звертатись не будуть, спадкова справа після смерті ОСОБА_6 не відкривалась. ОСОБА_3 та ОСОБА_4 бажають, щоб позивачі, як діти померлого ОСОБА_6 прийняли спадщину.

Інші спадкоємці на спадщину не претендують.

Відповідачі ОСОБА_3, ОСОБА_4 проти позову не заперечували.

Куньєвська сільська рада проти позову не заперечувала.

Відповідачі просили розглянути справу у їх відсутності.

Рішенням Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 03 листопада 2017 року позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 - задоволено.

Надано ОСОБА_1, ОСОБА_2 додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_6, померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 протягом 2 місяців.

Не погоджуючись з вказаним рішенням, ОСОБА_5 звернувся з апеляційною скаргою, в якій, з посиланнями на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить вказане рішення скасувати та ухвалити нове рішення, яким в задоволенні вимог ОСОБА_1 та ОСОБА_2 відмовити.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги апелянт вказує, що судом першої інстанції не було перевірено належним чином наявність усіх спадкоємців після смерті ОСОБА_6, не було надано належної оцінки заповіту від 18.04.2011 року та поза увагою суду залишилась наявність іншого заповіту від 26.02.2007 року.

Після смерті ОСОБА_6 прийняв спадщину тільки він, ОСОБА_5, лише ним подано протягом шести місяців з дня смерті ОСОБА_6 письмову заяву про прийняття спадщини до Ізюмської державної нотаріальної контори Харківської області.

Апелянт вказує, що ні позивачі, ні відповідачі у шестимісячний строк для прийняття спадщини з заявами про прийняття спадщини до нотаріальної контори не звертались.

26 червня 2018 року до Апеляційного суду Харківської області надійшов відзив ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на апеляційну скаргу ОСОБА_5, в якій ОСОБА_1 та ОСОБА_2 просять апеляційну скаргу ОСОБА_5 залишити без задоволення, а оскаржуване рішення залишити без змін.

03 липня 2018 року до Апеляційного суду Харківської області надійшли заперечення ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на апеляційну скаргу ОСОБА_5, в яких ОСОБА_3 та ОСОБА_4 вказують, що рішення Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 03 листопада 2017 року є законним та обґрунтованим та просять апеляційну скаргу ОСОБА_5 залишити без задоволення, а оскаржуване рішення залишити без змін.

Колегія суддів, вислухавши суддю - доповідача, пояснення з'явившихся осіб, дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню.

Задовольняючи позовні вимоги ОСОБА_1 та ОСОБА_2, суд першої інстанції виходив з того, що позивачі не знали, що відповідачі не претендують на спадщину і відмовились її оформлювати на себе, що судом першої інстанції визнано поважною причиною.

Однак, такі висновки суду першої інстанції є передчасними.

Судовим розглядом встановлено, що ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 16).

ОСОБА_6 склав заповіт на все своє майно 18 квітня 2011 року на своїх сестер - відповідачів по справі. ОСОБА_3 та ОСОБА_4 не звертались за спадщиною і на спадщину не претендують, про що вказали в своїх заявах.

Апелянтом разом з апеляційною скаргою надано копію заповіту від 26.02.2007 року, зареєстрованого в реєстрі за № 489, відповідно до якого ОСОБА_6 заповів право власності на земельну ділянку, розташовану на території Куньєвської сільської ради, КСП «Жовтнень», Ізюмського району, Харківської області, яка належить йому на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії НОМЕР_2 виданого на підставі розпорядження голови Ізюмської райдержадміністрації від 30 грудня 2004 року за р. № 561, площею 7,1855 га, ОСОБА_5.

Також, апелянт надав свідоцтво про право на спадщину за заповітом від 13.01.2012 року, посвідчене державним нотаріусом Ізюмської державної нотаріальної контори ОСОБА_8

Відповідно до ст. 1216,1218, 1258, 1264 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права і обов'язки, що належали спадкодавцю на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених ст. 1259 цього Кодексу.

Позивачі звернулись до суду як спадкоємці за захистом своїх прав на спадкове майно.

Таким чином, враховуючи зазначені суб'єкти, об'єкт і зміст зазначених відносин, спірними матеріальними правовідносинами в цьому випадку є спадкові правовідносини.

За загальними правилами цивільного законодавства відповідачами у справі про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини є інші спадкоємці, а у випадку їх відсутності - відповідна територіальна громада в особі сільської, селищної міської ради.

Згідно свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 13.01.2012 року, ОСОБА_5 є спадкоємцем за заповітом померлого ОСОБА_6 (а.с.77).

Між тим, дана особа до участі у справі залучена не була.

Згідно п. 13 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі» суд не має права вирішувати питання про права та обов'язки осіб, не залучених до участі у справі, оскільки це є порушенням норм процесуального права, які тягнуть за собою безумовне скасування рішення суду.

Відповідно дост.376 ЦПК України, порушення норм процесуального права є обов'язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції а ухвалення нового судового рішення,якщо суд прийняв судове рішення про права, свободи, інтереси та (або) обов'язки осіб, що не були залучені до участі у справі.

Нормами цивільно-процесуального закону визначено обов'язковість установлення судом під час вирішення спору обставин, що мають значення для справи, надання їм юридичної оцінки, а також оцінки всіх доводів сторін у справі та доказів, з яких суд виходив при вирішенні спору.

Без виконання цих процесуальних дій ухвалити законне й обґрунтоване рішення в справі неможливо.

Апеляційний суд, відповідно до чинного процесуального законодавства, позбавлений процесуальної можливості залучати до участі у справі інших осіб у якості співвідповідача.

Оскільки позов пред'явлено не до всіх належних відповідачів рішення суду підлягає скасуванню з ухваленням нового про відмову у задоволенні позову саме з цих підстав.

Позивачі не позбавлені можливості повторно звернутися до суду з позовом, зазначивши всіх осіб, які повинні брати участь у розгляді справи.

За таких обставин, рішення суду підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення, яким необхідно відмовити у задоволенні позову.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 376, 379, 381, 382, 383, 384, ЦПК України суд, -

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_5- задовольнити.

Рішення Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 03 листопада 2017 року - скасувати та ухвалити нове рішення, яким в задоволенні позову ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа: Куньєвська сільська рада - про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - відмовити.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з моменту її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повний текст постанови складений 31 липня 2018 року.

Головуючий - І.П. Коваленко

Судді - А.І. Овсяннікова

І.С. Сащенко