____________________________________________________________________________________________________________________
справа № 520/5295/18
провадження № 2/520/4579/18
УХВАЛА

про відкладення розгляду справи по суті

та продовження строку вчинення процесуальних дій

м. Одеса

31.07.2018 року Київський районний суд міста Одеси у складі головуючого судді Літвінової І.А., розглянувши в порядку письмового провадження питання щодо подальшого провадження у цивільній справі № 520/5249/18 за позовом Комунального підприємства «Житлово-комунальний сервіс «Вузівський» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою судді від 15.05.2018 року прийнято до розгляду позовну заяву Комунального підприємства «Житлово-комунальний сервіс «Вузівський» до ОСОБА_1 та відкрито провадження у цивільній справі № 520/5295/18.

Розгляд справи призначено провести в порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи, яким встановлено строк вчинення процесуальних дій - з 15 травня 2018 року по 15 червня 2018 року.

Цією ж ухвалою відповідачу встановлено пятнадцятиденний строк для подання до суду відзиву на позов, заперечень проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження (при наявності) чи клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін (у разі необхідності).

Розгляд цивільної справи по суті було відкладено, у звязку із відсутністю доказів одержання відповідачем кореспонденції із суду.

Вступному встановлено, що датою вручення відповідачу кореспонденції є 08.06.2018, що підтверджено рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (Р 65 0).

Зважаючи на положення статей 122-124 ЦПК України, період виконання ухвали суду від 15.05.2018 відповідачем ОСОБА_1 тривав з 09.06.2018 р. по 23.06.2018 р.

Відзив ОСОБА_1 прийнятий канцелярією суду 18.07.2018 року (вхід. № 18.07.2018).

Прострочення подання відзиву складає 25 днів. Клопотання про поновлення строку відповідач не надав.

Вирішення питання щодо визнання втраченим строку на вчинення процесуальної дії відповідачем чи щодо поновлення строку, судом було відкладено до висловлення своєї позиції з цього приводу позивачем, враховуючи, що у відповідності до статті 43 ЦПК України учасники справи мають право ознайомлюватися з матеріалами справи, брати участь у дослідженні доказів, ставити питання іншим учасникам справи, подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Позивач не поставив перед судом питання щодо залишення відзиву без розгляду у звязку із пропуском строку та 27.07.2018 до канцелярії суду надав відповідь на відзив.

Така процесуальна дія свідчить про прийнятність позивачем відповіді та про недоцільність прийняття судом рішення про залишення відзиву без розгляду.

Суд, в свою чергу, погоджується із позицією позивача, зважаючи на наступне.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ст. 2 ЦПК).

Однією із основних засад (принципів) цивільного судочинства є верховенство права.

Згідно з частиною першою статті 3 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України «Про міжнародне приватне право», законів України, що визначають особливості розгляду окремих категорій справ, а також міжнародних договорів, згода на обовязковість яких надана Верховною Радою України.

Статтею 8 Конституції України встановлено, що Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй.

За приписами статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Не допущення звуження змісту та обсягу існуючих прав і свобод при прийнятті нових законів або внесенні змін до чинних законів задеклароване статтею 22 Конституції.

Законом України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» Цивільний процесуальний кодекс України набув чинності новою редакцією. Однією з новел Кодексу стала можливість розгляду цивільних справ за правилами спрощеного провадженя, без проведення судового засідання, без повідомлення учасників справи.

Частиною пятою статті 4 цього Кодексу встановлено, що жодна особа не може бути позбавлена права на участь у розгляді своєї справи у визначеному цим Кодексом порядку.

Участь сторін у розгляді справи у випадку спрощеного провадження без проведення судового засідання без повідомлення учасників справи реалізується шляхом заяв по суті справи, до яких відносяться позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву, у яких учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору і в разі необхідності додають докази.

Право учасників справи на подання заяв по суті справи встановлене частиною 4 статті 174 ЦПК України.

Наведене вказує, що через подання вказаних заяв учасники справи реалізують принцип змагальності сторін.

Суд наголошує, що саме засада змагальності опосередковано, через її контролюючу функцію, є гарантом законності, обєктивності, неупередженості та повноти судового розгляду справи.

Захищене статтею 6 Європейської конвенції з прав людини право на справедливий судовий розгляд також передбачає право на змагальність провадження. Кожна сторона провадження має бути поінформована про подання та аргументи іншої сторони та має отримувати нагоду коментувати чи спростовувати їх.

Принцип змагальності процесу означає, що кожній стороні повинна бути надана можливість ознайомитися з усіма доказами та зауваженнями, наданими іншою стороною, і відповісти на них (Рішення у справі «Ruiz-Mateos проти Іспанії», від 23 червня 1993 року, заява № 12952/87, п. 63).

Дія принципу змагальності ґрунтується на переконанні: протилежність інтересів сторін найкраще забезпечить повноту матеріалів справи через активне виконання сторонами процесу тільки їм притаманних функцій. Принцип змагальності припускає поєднання активності сторін у забезпеченні виконання ними своїх процесуальних обовязків із забезпеченням судом умов для здійснення наданих їм прав. При цьому, важливим є встановлення оптимального співвідношення активності сторін та активності суду.

В рішеннях де Європейський суд з прав людини дійшов висновку про порушення ст. 6 Конвенції, зазначено таке: Суд відзначає, що одним із складників справедливого судового розгляду в розумінні п. 1 статті 6 є право на змагальне провадження; кожна сторона, в принципі, має отримати нагоду не лише бути поінформованою про будь-які докази, які потрібні для того, щоб виграти справу, але також має знати про всі докази чи подання, які представлені або зроблені в цілях впливу на думку суду, і коментувати їх (рішення у справах «Лобо Мачадо проти Португалії» і «Фермьойлєн проти Бєльгії» від 20 лютого 1996 р., та рішення у справі «Нідерост-Губер проти Швейцарії» від 18 лютого 1997 р.).

Суд має пересвідчитися, чи провадження в цілому, включаючи спосіб збирання доказів, було справедливим, як того вимагає п. 1 статті 6 (рішення у справі «Шенк проти Швейцарії» від 12 липня 1988 р.).

Відповідно до пункту другого частини пятої статті 178 ЦПК України до відзиву додаються документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

Сторони у цивільній справі № 520/5295/18 проявили певну процесуальну активність, підтримують змагальність процесу та доведення своїх аргументів одна одній та суду.

Спір між сторонами не врегульований. Учасник справи питання щодо врегулювання спору за участю судді не ставлять.

Суд констатує порушення строків, встановлених статтею 279 ЦПК України, але визначає пріоритетним встановлення судової процедури, яка має на меті сприяння реалізації права сторін на змагальність, рівність перед законом та справедливий суд протягом розумного строку.

За правилами частини першої статті 11 ЦПК України суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов'язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Керуючись Конституцією України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст.ст. 1-4, 11, 174, 279 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Поновити ОСОБА_1 строк подання відзиву.

Прийняти до розгляду відзив ОСОБА_1 та відповідь Комунального підприємства «Житлово-комунальний сервіс «Вузівський» на відзив.

Продовжити строк вчинення процесуальних дій учасниками цивільної справи 520/5295/18 до встановлення судом факту реалізації права відповідача на подання заперечень щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотивів їх визнання або відхилення - в порядку і строки, встановлені ухвалою від 15.05.2018 року для подання заяв по суті справи.

Розгляд цивільної справи № 520/5295/18 по суті відкласти.

Додатково розяснити сторонам, що позивач має право відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), а відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

До початку розгляду справи по суті сторони можуть звернутися до суду із заявою про застосування процедури врегулювання спору за участю судді у порядку, встановленому статтями 201-205 ЦПК України.

Розяснити сторонам, що проведення врегулювання спору за участю судді здійснюється у формі спільних та (або) закритих нарад. Під час проведення спільних нарад суддя зокрема здійснює дії, спрямовані на мирне врегулювання сторонами спору. Суддя може запропонувати сторонам можливий шлях мирного врегулювання спору. Під час закритих нарад суддя має право звертати увагу сторони на судову практику в аналогічних спорах, пропонувати стороні та (або) її представнику можливі шляхи мирного врегулювання спору.

Заява про врегулювання спору за участю судді повинна відповідати вимогам, встановлених ст. 183 та ч. 1 ст. 201 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання судом.

Копію ухвали направити сторонам.

Ухвала окремо від рішення суду апеляційному оскарженню не підлягає.

Ухвала надіслана до Єдиного державного реєстру судових рішень в день її складання. З текстом ухвали можна ознайомитись за веб-адресою: www.reyestr.court.gov.ua.

Можливість отримати інформацію щодо справи, що розглядається, учасники справи мають на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет. Веб-адреса сторінки: http://ki.od.court.gov.ua.

Головуючий Літвінова І. А.