Справа № 365/248/18
Номер провадження: 2/365/212/18
30.08.2018 року смт. Згурівка
Згурівський районний суд Київської області в складі:
головуючого судді ХИЖНОГО Р.В.
за участю секретаря судового засідання НОСОВОЇ О.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі засідань суду № 1 цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної (немайнової) шкоди, завданої вчиненням злочину,-
Внаслідок злочину позивачу було заподіяно майнову шкоду, яка становить 5000,00 гривень та складається з витрат на придбання ліків, препаратів та матеріалів медичного призначення, проїзд до медичного закладу, лікарські консультації.
В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з"явився, направив до суду заяву, в якій просив справу розглядати у його відсутність, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, проти постановлення заочного рішення не заперечував.
В судове засідання відповідач ОСОБА_2 повторно не з'явився, про дату, час і місце розгляду справи був повідомлений належним чином, судові повістки направлялись відповідачу за місцем реєстрації його проживання та через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади. Відповідач про причини неявки в судові засідання суд не повідомив, заяв про розгляд справи за його відсутності та заперечень проти позову до суду не направив.
Положеннями ст. 280 ЦПК України передбачається, що суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з'явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Суд визнав можливим провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, враховуючи те, що відповідач, будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце судового засідання, не з'явився в судове засідання без поважних причин та позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Через отримані тілесні ушкодження позивач проходив амбулаторне лікування (копія консультативного заключення - а.с.10, копія виписки із медичної карти амбулаторного хворого - а.с.12).
22.07.2015 року відповідачем ОСОБА_2 складено розписку щодо зобов"язання відшкодувати позивачу ОСОБА_1 завдані матеріальні збитки в сумі 5000,00 гривень до 01 листопада 2015 року. Крім того, відповідач зобов"язувався у разі невчасного повернення майнової шкоди, сплачувати моральну шкоду по 50 гривень щоденно за кожен день прострочення повернення боргу (копія розписки - а.с.13).
Позивачем здійснено витрати на правничу допомогу в розмірі 600,00 гривень (рахункова квитанція - а.с.16).
Відповідно до ч. 7 ст. 128 КПК України особа, яка не пред'явила цивільного позову в кримінальному провадженні, а також особа, цивільний позов якої залишено без розгляду, має право пред'явити його в порядку цивільного судочинства.
В силу ст. 1177 ЦК України шкода, завдана фізичній особі, яка потерпіла від кримінального правопорушення, відшкодовується відповідно до закону.
Стаття 1195 ЦК України визначає, що фізична або юридична особа, яка завдала шкоди каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я фізичній особі, зобов'язана відшкодувати потерпілому заробіток (дохід), втрачений ним внаслідок втрати чи зменшення професійної або загальної працездатності, а також відшкодувати додаткові витрати, викликані необхідністю посиленого харчування, санаторно-курортного лікування, придбання ліків, протезування, стороннього догляду тощо.
Положенням ст. 22 ЦК України визначається, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.
1) втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки);
2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).
Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.
Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
В силу положення ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.
Моральна шкода полягає, зокрема у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів .
Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб.
Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.
Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування.
Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом.
Згідно ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.
Відповідно до п.3 Постанови Пленуму Верховного суду України № 4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру, внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства, моральна шкода може полягати у моральних переживаннях у зв'язку із знищенням чи пошкодженням майна, у порушенні нормальних життєвих зв'язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків.
Відповідно до п.4 Постанови Пленуму Верховного суду України № 4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» у позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується.
Оцінюючи добуті в судовому засіданні докази, суд вважає за необхідне позов задовольнити поаністю.
Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов'язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.
Суд приймає як обставини, що не підлягають доказуванню, обставини встановлені ухвалою Згурівського районного суду Київської області від 22 липня 2015 року, яка набрала законної сили 30 липня 2015 року, в частині того, що ОСОБА_3 14 червня 2015 року приблизно о 8 годині 30 хвилин по АДРЕСА_1 умисно наніс правою та лівою рукою два удари по черзі в область голови ОСОБА_1, в результаті чого завдав потерпілому легкі тілесні ушкодження. Дії ОСОБА_3 було кваліфіковані за ч. 1 ст. 125 КК України як такі, що обвинувачений своїми умисними діями вчинив умисне легке тілесне ушкодження. Кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_3 закрито у зв'язку із відмовою потерпілого ОСОБА_1 від обвинувачення у формі приватного обвинувачення.
Суд вважає встановленим, що внаслідок протиправних дій відповідача ОСОБА_3, а саме вчинення ним злочину, передбаченого ч.1 ст. 125 КК України, позивачу ОСОБА_1 було спричинено майнову шкоду.
Відповідачем ОСОБА_3 визнавалась майнова шкоду в розмірі 5000,00 гривень, що підтверджується письмовою розпискою відповідача.
Згідно ч. 1 ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками, не підлягають доказуванню.
Розмір майнової шкоди - 5000,00 гривень приймається судом, як такий, що був визнаний відповідачем, а тому не потребує доказування.
Також протиправними діями відповідача позивачу було спричинено моральну (немайнову) шкоду.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача витрати на професійну правничу допомогу в розмір 600,00 гривень.
Враховуючи те, що під час звернення до суду з позовом позивач звільнений від сплати судового збору, судовий збір підлягає стягненню з відповідача на користь держави в розмірі 704,80 гривень.
На підставі викладеного та керуючись ст. 22,23,1166,1167,1177 ЦК України,
ст.ст. 19,81,82,141,263,265,282,284,289 ЦПК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної (немайнової) шкоди, завданої вчиненням злочину - задовольнити повністю.
Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, жителя АДРЕСА_2 на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_3, фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_4, ідентифікаційний номер НОМЕР_1:
-майнову шкоду в розмірі 5000,00 (п'ять тисяч) гривень;
Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір в розмірі 704,00 (сімсот чотири) гривні 40 коп.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача ОСОБА_2.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його складення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана позивачем ОСОБА_1 до Апеляційного суду Київської області через Згурівський районний суд Київської області протягом тридцяти днів з дня його складення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
ГОЛОВУЮЧИЙ Р.В.ХИЖНИЙ