Справа № 404/4132/18
Номер провадження 2/404/2692/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 липня 2018 року Суддя Кіровського районного суду м. Кіровограда Іванова Н.Ю. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Фортечного відділу державної виконавчої служби м. Кропивницький Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області, ОСОБА_2, треті особи: ОСОБА_3, ПАТ КБ «ПриватБанк» про визнання права власності на нерухоме майно та зняття арешту, суд, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Фортечного відділу державної виконавчої служби м. Кропивницький Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області, ОСОБА_2, треті особи: ОСОБА_3, ПАТ КБ «ПриватБанк» про визнання права власності на нерухоме майно та зняття арешту.

Частиною 3 ст. 175 ЦПК України, зокрема, визначено, що позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або імя (прізвище, імя та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів звязку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

В п. 2 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справі № 5 від 03.06.2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» розяснено, що позов про зняття арешту з майна може бути предявлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Позови на захист майнових прав малолітніх та неповнолітніх дітей боржника (засудженого) можуть бути предявлені їхніми законними представниками, а у випадках, встановлених законом, органами та особами, яким надано право захищати права, свободи чи інтереси інших осіб (статті 3, 45 ЦПК).

Проте, зі змісту позовної заяви та доданих до неї документів вбачається, що власниками спірного майна є мати ОСОБА_4, яка померла 05.08.2014 року, та ОСОБА_3, ОСОБА_5. ОСОБА_2. Наявне у Реєстрі заборон відчуження обєктів нерухомого майна арешт обтяження у вигляді арешту, накладеного на домоволодіння № 73 по вул. Аксьонкіна у м. Кіровограді є перешкодою для оформлення своїх спадкових прав ОСОБА_1.

При цьому, доказів наявності обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину, до позовної заяви не додано.

В п. 8 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справі № 5 від 03.06.2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» розяснено, що згідно зі статтею 126 ЦПК позивач вправі обєднати в одній позовній заяві кілька однорідних позовних вимог, повязаних між собою, в одному провадженні можуть розглядатись вимоги про визнання права власності на майно та зняття арешту з майна.

При цьому якщо позивач є власником спірного майна, то вирішується вимога про зняття арешту з майна. У разі якщо позивач одночасно доводить своє право власності, яке виникло, наприклад, із договору про спільну власність або таке його право не визнається чи оспорюється співвласником, то відповідно до заявлених вимог суд вирішує вимогу про зняття арешту з майна та про визнання права власності на це майно.

За подання позовної заяви у випадку обєднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру (залежно від вартості майна, яке відшукується), так і за ставками, встановленими для позовних заяв немайнового характеру (зняття арешту з майна). При цьому судовий збір може бути сплачений окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

Згідно ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У разі заявлення ОСОБА_1 позовної вимоги про визнання права власності в порядку спадкування, останньому необхідно звернути увагу, що відповідачами по категорії справ про спадкування є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику в справах про спадкування».

Крім того, відповідачами в справі про зняття арешту з майна є боржник, особа в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу установу, які у випадках передбачених законом виконують судові рішення (п. 2 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справі № 5 від 03.06.2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна»).

Проте, ОСОБА_1 в якості відповідача визначено Фортечний відділ державної виконавчої служби м. Кропивницький Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області, який має бути залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог.

Крім цього, в прохальній частині позовної заяви не повно викладена позовна вимога, яка починається з «…боржника та оголошення заборони на його відчуження серія АЕ № 371704 від 20.03.2008 р.».

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ч.1 ст. 185 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Фортечного відділу державної виконавчої служби м. Кропивницький Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області, ОСОБА_2, треті особи: ОСОБА_3, ПАТ КБ «ПриватБанк» про визнання права власності на нерухоме майно та зняття арешту залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Позивачу запропонувати подати до суду позовну заяву, складену в новій редакції з урахуванням розяснень, викладених в мотивувальній частині ухвали.

В разі виконання вимог у встановлений судом термін, заява буде вважатись поданою в день первісного її подання до суду.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда Н. Ю. Іванова