Справа № 357/5828/17
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 жовтня 2018 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого - судді Бондаренко О. В.

при секретарі - Бондаренко Н. В.

розглянувши в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні залі суду № 4 цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа: приватний нотаріус Білоцерківського міського нотаріального округу Київської області ОСОБА_5, про встановлення факту проживання однією сімєю без реєстрації шлюбу, визнання спільною сумісною власністю майна та коштів, поділ спільного майна, визнання частково недійсним та скасування договору дарування квартири, стягнення коштів,-

В С Т А Н О В И В:

23.06.2015 року ОСОБА_6 звернулась до суду з позовом в якому, з врахуванням заяви про збільшення предмету позову від 07.04.2015 року та від 30.09.2015 року, просила: встановити факт проживання однією сім'єю без реєстрації шлюбу ОСОБА_6 та ОСОБА_2 в період з 01.11.2009 року по 15.06.2015 року; визнати спільною сумісною власністю майно: однокімнатну квартиру АДРЕСА_1, автомобіль марки MERSEDES-BENZ VITO 108 D, білого кольору, 2003 року випуску, легковий, реєстраційний № НОМЕР_1, номер кузова НОМЕР_2 та грошові кошти в розмірі 8000,00 доларів США, які знаходились на депозитному рахунку в ПАТ «Платинум Банк» згідно договору від 02.04.2015 року; визнати частково недійсним та скасувати договір дарування вказаної квартири, посвідчений приватним нотаріусом Білоцерківського нотаріального округу Київської області ОСОБА_5, зареєстрований в реєстрі за № 1465, а саме в 1/2 частині; скасувати державну реєстрацію права власності на квартиру, внесену до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно на підставі рішення про державну реєстрацію прав № 22543348 від 02.07.2015 року; визнати за ОСОБА_1 (ОСОБА_6) ОСОБА_7 право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1; стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 компенсацію вартості 1/2 частини вказаного автомобіля у розмірі 71237,77 грн. та 1/2 частини грошового вкладу у розмірі 4000,00 доларів США, що знаходяться в ПАТ «Платінум Банк» за договором № 00341211 про розміщення вкладу «знайомство»; залишити за ОСОБА_3 право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1; залишити за ОСОБА_2 право власності на автомобіль марки MERSEDES-BENZ VITO 108 D, білого кольору, 2003 року випуску, легковий, реєстраційний № НОМЕР_1, номер кузова НОМЕР_2; стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати у справі, які складаються з: судового збору 4506,60 грн., кошти за оплату судової експертизи 4400,00 грн. та послуг на правову допомогу 7000,00 грн.

29.05.2017 року дану справу було прийнято до провадження, після скасування 12.04.2017 року колегією суддів судової палати у цивільних справах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ рішення Білоцерківського міськрайонного суд Київської області від 22.04.2016 року та ухвали апеляційного суду Київської області від 14.07.2016 року, та призначено до розгляду.

Ухвалою судді від 30.01.2018 року справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа: приватний нотаріус Білоцерківського міського нотаріального округу Київської області ОСОБА_5, про встановлення факту проживання однією сімєю без реєстрації шлюбу, визнання спільною сумісною власністю майна та коштів, поділ спільного майна, визнання частково недійсним та скасування договору дарування квартири, стягнення коштів, було призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання на 14.03.208 року о 09:30 год.

Ухвалою судді від 14.03.2018 року було закрито підготовче провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа: приватний нотаріус Білоцерківського міського нотаріального округу Київської області ОСОБА_5, про встановлення факту проживання однією сімєю без реєстрації шлюбу, визнання спільною сумісною власністю майна та коштів, поділ спільного майна, визнання частково недійсним та скасування договору дарування квартири, стягнення коштів, та призначено справу до судового розгляду по суті на 16 травня 2018 року о 14:30 год.

Ухвалою судді від 09.01.2018 року, яка занесена до протоколу судового засідання, було визнано явку позивача ОСОБА_1 обовязковою, для надання особистих пояснень

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання повторно не зявилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, причини неявки суд не повідомила, заяву про розгляд справи без її участі до суду не подала.

Представник позивача, адвокат ОСОБА_8, в судове засідання не зявилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, надала до суду заяву в якій просила відкласти розгляд справи, у звязку з тим, що вона задіяна в іншій справі, що слухається Київським окружним адміністративним судом м. Києва 10.10.2018 року о 10:00 год., в якій вона є представником шести позивачів, тому вона позбавлена можливості вчасно встигнути на судовий розгляд справи, призначений на 10.10.2018 року о 14 год. 30 хв., у звязку із значною віддаленістю між містами.

Відповідач ОСОБА_2 та його представник адвокат ОСОБА_9 в судове засідання не зявились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, причини неявки суд не повідомили.

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не зявився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суд не повідомив.

Відповідач ОСОБА_4 в судове засідання не зявилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, причини неявки суд не повідомила.

Третя особа приватний нотаріус Білоцерківського міського нотаріального округу Київської області ОСОБА_5 в судове засідання не зявилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, причини неявки суд не повідомила.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України в разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. З огляду на викладене фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду якщо належним чином повідомлений позивач повторно не зявився в судове засідання, не повідомив про причини неявки та не надав заяви про розгляд справи за його відсутності.

Згідно ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Керуючись практикою Європейського суду з прав людини, суд виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «ОСОБА_4 проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 року. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Тому, в зв'язку з наведеним положенням п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, яким передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання без поважних причин, повторно не повідомив про причини неявки та від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до правосуддя.

У своєму рішенні у справі «Калашников проти Росії» від 15.07.2002 року Європейський суд з прав людини зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема, складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

У своєму рішенні у справі «Пономарьов проти України» від 03.04.2008 року Суд вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

З аналізу зазначених норм вбачається, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобовязана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обовязки.

Як вбачається з матеріалів справи позивач в судове засідання призначене на 10.10.2018 року, 29.08.2018 року, 19.06.2018 року, 16.05.2018 року, 14.03.2018 року, 30.01.2018 року, не зявилась, про розгляд справи повідомлялася належним чином, заяву про розгляд справи без її участі до суду не подала, хоча явка позивача за ухвалою суду від 09.01.2018 року визначалася обовязковою для надання особистих пояснень і позивач, як учасник справи, відповідно до ч. 2 ст. 43 ЦПК України, зобовязаний виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу, сприяти своєчасному, всебічному, повному та обєктивному встановленню всіх обставин справи, зявлятися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обовязковою, подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази, надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, виконувати інші процесуальні обовязки, визначені законом або судом.

Також, слід зазначити, що позивач неодноразово викликалася до суду, шляхом направлення судової повістки на адресу зазначену в позовній заяві, а саме: Київська область, м. Біла Церква, вул. Фастівська, 21-Б, корп.. 2, кв. 56, однак, на адресу суду були повернуті конверти за закінченням встановленого строку зберігання.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів звязку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобовязані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не зявилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до ч. 5ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його незявлення не перешкоджає вирішенню спору.

З огляду на зазначене, суд вважає, що повторна неявка позивача в судове засідання свідчить про зловживання останньою своїми процесуальними правами та небажання підтримувати позовні вимоги, що є підставою для залишення позову без розгляду.

Як вбачається із заяви представника позивача ОСОБА_8 про відкладення розгляду справи, яка подана 10.10.2018 року, вона не має змоги бути присутньою в судовому засіданні, оскільки задіяна в іншій справі, що слухається Київським окружним адміністративним судом м. Києва 10.10.2018 року о 10 год. 00 хв., в якій вона є представником шести позивачів, і вона позбавлена можливості вчасно встигнути на судовий розгляд справи, призначений на 10.10.2018 року о 14 год. 30 хв., у звязку з значною віддаленістю між містами.

Однак, слід зазначити, що між м. Києвом та м. Біла Церква налагоджений постійний транспортний звязок за допомогою маршрутних автобусів і Білоцерківський міськрайонний суд Київської області за адресою: Київська область, м. Біла Церква, вул. Першотравнева, 4- а, є не надто віддаленим від м. Києва, а розгляд справ призначений на різні години, тому суд не вбачає поважних причин неявки представника позивача до суду на призначений день та час.

Крім того, з матеріалів справи ( а.с. 55,149) вбачається, що представник позивача неодноразово подавала до суду клопотання про відкладення розгляду справи в звязку з представництвом інтересів в іншій справі та у звязку з перебуванням у відпустці, однак до даного часу до суду не було подано відповідних доказів в підтвердження вказаних у клопотання обставин, що розцінюється судом, як зловживання процесуальними правами.

Отже, враховуючи вищевикладене, суд не вбачає підстав для визнання поважними причин неявки позивача та його представника в судові засідання, і розцінює їх як втрату інтересу до позову, та в зв'язку з повторною їх неявкою вважає за необхідне на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України залишити позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа: приватний нотаріус Білоцерківського міського нотаріального округу Київської області ОСОБА_5, про встановлення факту проживання однією сімєю без реєстрації шлюбу, визнання спільною сумісною власністю майна та коштів, поділ спільного майна, визнання частково недійсним та скасування договору дарування квартири, стягнення коштів, без розгляду.

Відповідно до ч.2 ст. 257 ЦПК України позивач має право звернутися до суду повторно після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Керуючись ст.ст. 257, 353 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа: приватний нотаріус Білоцерківського міського нотаріального округу Київської області ОСОБА_5, про встановлення факту проживання однією сімєю без реєстрації шлюбу, визнання спільною сумісною власністю майна та коштів, поділ спільного майна, визнання частково недійсним та скасування договору дарування квартири, стягнення коштів, залишити без розгляду.

Позивач має право звернутися до суду повторно, після усунення умов, що були підставою для залишення позовної заяви без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом пятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

СуддяОСОБА_10