Провадження № 2/643/270/18
03.10.2018 р. м. Харків
Московський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого - судді Харченко А.М.
за участю секретаря - Горборукової М.О.,
розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа - ОСОБА_4, про визнання права користування квартирою та вселення,
Позивачка ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_12, який діє на підставі виданої довіреності, направили суду заяви, в яких позовні вимоги підтримали у повному обсязі, просили розглянути справу на підставі наявних доказів та не заперечували проти винесення заочного рішення.
Відповідачі ОСОБА_2, ОСОБА_3 та третя особа - ОСОБА_13 про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, в судове засідання не з'явилися, причини неявки не повідомили. Зі згоди позивача та її представника, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Згідно з ч.2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Судом встановлені такі факти та відповідні ним правовідносини.
Матеріалами справи встановлено, що спірною є трикімнатна ізольована квартира АДРЕСА_3, яка знаходиться у комунальній власності.
Згідно з контрольним талоном до ордера № НОМЕР_3, серії А, виданого виконавчим комітетом Київської Ради депутатів міста Харкова 20 липня 1970 року, ОСОБА_14 надана житлова площа (трикімнатна квартира) в новобудові, що знаходиться у АДРЕСА_2. Правовою підставою видачі ордера є рішення виконавчого комітету Київської Ради депутатів міста Харкова від 16 липня 1970 року № 26. По причині того, що назва вулиці, на якій знаходиться будинок, що вказаний у зазначеному контрольному талоні до ордера, була присвоєна лише 24.04.1972 року (назва - АДРЕСА_2 (а.с.7).
Відповідно до рішення 1-ої сесії Харківської міської ради 7-го скликання «Про перейменування об'єктів топономіки міста Харкова» від 20.11.2015, АДРЕСА_2.
Згідно з зазначеним талоном до ордера, до квартири вселилися 4 особи, а саме: наймач квартири - ОСОБА_14; ОСОБА_15 (дружина наймача), ОСОБА_10 (прізвище на даний момент - ОСОБА_13, донька наймача), ОСОБА_2 (син наймача). Вищевказані особи набули право користування квартирою у якості членів сім'ї наймача.
Відповідно до ч.2 ст. 65 ЖК України, особи, що вселилися в жиле приміщення як члени сім'ї наймача, набувають рівного з іншими членами сім'ї права користування жилим приміщенням, якщо при вселенні між цими особами, наймачем та членами його сім'ї, які проживають з ним, не було іншої угоди про порядок користування жилим приміщенням.
ОСОБА_14 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 року, ОСОБА_15 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 року (а.с.10, 11).
З копії технічного паспорту, виготовленого КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» станом на 03.05.2016 р., квартира АДРЕСА_4, загальною площею 65,4 кв.м, складається з трьох кімнат площею 16 кв.м, 14,8 кв.м, 13 кв.м (а.с. 12-13).
Згідно з довідкою дільниці № 36 КП «Жилкомсервіс» від 28.08.2016, копія якої знаходиться в матеріалах справи, квартира АДРЕСА_2 є неприватизованою, особовий рахунок відкрито на ім'я ОСОБА_14. У спірній квартирі з 11.11.1999 зареєстроване місце проживання онуки наймача - ОСОБА_1 та з 20.04.2008 правнучки наймача - ОСОБА_11 (донька ОСОБА_1.) (а.с. 8).
З листа т.в.о.начальника Московського ВП ГУНП в Харківській області від 25.08.2016 р., вбачається, що позивачка ОСОБА_1 зверталася до відділу 16.08.2016 року за фактом конфліктної ситуації з гр. ОСОБА_15 З ОСОБА_15 проведено профілактичну бесіда про неприпустимість вчинення противоправної поведінки. 01.10.2016 зверталася з заявою щодо невідомого, який не впустив її в спірну квартиру (а.с. 16, 71).
Крім того, з питання перешкод у вселенні та користуванні квартирою АДРЕСА_4 ОСОБА_1 зверталася до КП «Жилкомсервіс» (а.с.70).
Відповідно до вимог ч.1 ст. 141 ЦПК України, суд стягує з відповідачів на користь позивача судові витрати в дольовому порядку по 275,6 грн. з кожного (а.с.6).
Керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 89, 141, 258, 259, 264-265, 280-282 ЦПК України, суд
Позовну заяву ОСОБА_1 задовольнити.
Вселити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, РНОКПП НОМЕР_1, у квартиру АДРЕСА_3.
Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, РНОКПП НОМЕР_2, ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, РНОКПП НОМЕР_1, судові витрати в дольовому порядку по 275 (двісті сімдесят п'ять) грн. 60 коп. з кожного.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30 днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Суддя Харченко А.М.