У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 жовтня 2018 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді Тхір О.А.,

за участю секретаря судового засіданні ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Ужгороді заяву ОСОБА_2 про забезпечення доказів до подання позовної заяви,

ВСТАНОВИВ:

08 жовтня 2018 року заявник ОСОБА_2 звернулася в суд із заявою про забезпечення доказів до подання позовної заяви.

У своїй заяві заявник просить забезпечити докази до предявлення позову та витребувати від ОСОБА_3, яка мешкає за адресою: 88000, АДРЕСА_1, документи, які повинні у неї зберігатись, у вигляді завірених належним чином ксерокопій, а саме: ксерокопії всіх (без винятку) протоколів зборів (загальних, правління, ревізійної комісії) із всіма (без винятку) додатками до них за період з січня місяця 2016 року по сьогоднішній день.

Заявник ОСОБА_2 обґрунтовує тим, що вона проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1, є ІНФОРМАЦІЯ_2, та змушена терміново підготувати та подати до суду позовну заяву до осіб, завдяки діям яких її з 01.05.2018 року позбавили субсидії на житлово-комунальні послуги. Прізвища цих осіб їй не відомі, а також їй невідомо, коли вони вчинили якісь дії, внаслідок чого до відділу субсидій надійшов документ, на підставі якого з 01.05.2018 року її позбавили субсидій на житлово-комунальні послуги. Довідалася вона про це випадково. Зазначає, що жодних претензій від ОСББ «Сечені» (м. Ужгород, вул. Сечені, 35) щодо боргів їй не надходило. Зауважує, що попереду опалювальний сезон, та відбуватиметься різке зниження температури повітря з 15.10.2018 року та будуть морози 15-20 градусів (новини українського радіо о 18 год. 00 хв. Та о 21 год. 00 хв. за київським часом), а вона хворіє ревматоїдним захворюванням, та їй заборонено перебувати на холоді.

Крім того, в обґрунтування заяви, посилається і на те, що отримавши докази і ознайомившись з ними вона буде знати, хто винен у тому, що її позбавили субсидії на житлово-комунальні послуги, і зможе подати позовну заяву до цих осіб та поновити надання субсидії. Зазначає, що як її проконсультували у департаменті праці та соціального захисту населення, оплата послуг ОСББ здійснюється на підставі документів, які підтверджують факт того, що здійснення цих послуг в ОСББ було задоволено всіма співвласниками ОСББ. Це фіксується у протоколах загальних зборів, зборів правління та ревізійної комісії. Вказує, що докази, які вона просить витребувати у цій заяві про забезпечення доказів, доведуть, що вона не є боржником перед ОСББ «Сечені». Крім того, заявник зазначає, що документи, які вона просить витребувати спеціально можуть знаходитися у різних осіб, які проживають там, де і вона (м. Ужгород, вул. Сечені, 35), але вважає, що їх ксерокопії повинна надати на вимогу суду ОСОБА_3, яка мешкає за адресою: м. Ужгород, вул. Сечені, 35/51. Така інформація щодо протоколів зборів, як зазначає заявник, приховується, і не лише від неї однієї. Так, зазначає, що після чергових, нібито загальних зборів, 31.03.2018 року, ОСОБА_3, яка збирала підписи на протоколі зборів, відмовилась надати їй для ознайомлення такий протокол, та навмисно відмовила у праві разом з нею збирати такі підписи, і у праві поставити заявником підпис у такому протоколі. Зазначає, що в подальшому ОСОБА_3 приховувала даний протокол, однак процес збору підписів тривалий, і 11.04.2018 року, інші мешканці будинку змогли отримати цей протокол, і сама заявник в ньому змогла висловити свою думку («проти») та засвідчити своїм підписом. Зазначає, що згодом зявилось оголошення, в якому висвітлено інформацію по п. 7 (про скерування коштів на погашення кредитного договору з банком за результатом «рішення не прийнято») та без номеру (про надання повноважень на укладання та підписання кредитного договору з банком «рішення не прийнято»), між пунктами 2 та 6 ніяких текстів не має. Вважає, що такі неодноразові маніпулювання текстом та цифрами в ОСББ «Сечені» дають підстави для звернення до суду. Посилається і на те, що відразу після зявлення такого оголошення у квітні 2018 року її неправомірно безпідставно зафіксували боржником. Вважає, що такі дії щодо неї вчиняються навмисно щодо, як до небажаного супротивника маніпуляціям різного ґатунку і ступеню ще з установчих зборів 2016 року (зазначає, що це лише один приклад з багатьох). Таким чином заявник вважає, що обставинами для доказування яких є необхідним витребовування доказів до подання позову документів (протоколів) є дійсність факту наявності в неї боргу перед ОСББ «Сечені», яке проявилось в поданні акту звірки до відділу субсидії як раз у квітні 2018 року (позбавили її субсидії з 01.05.2018 року). Вважає, що докази, які є в департаменті праці та соціального захисту Ужгородської міської ради не є першоджерелами, є похідними від доказів, які від неї приховують, та які слід витребувати для можливості подання позову до винних осіб. Зазначає, що задоволення її заяви про витребування доказів до подання позову є для неї дуже важливим, оскільки її без жодних доказів боргу звинуватили перед установою, від якої залежить її матеріальне становище. Просить забезпечити докази до подання позову для забезпечення процесуальним шляхом фактичних даних для їй подальшого використання в суді як доказів, оскільки вважає, що документи можуть бути свідомо перероблені для уникнення відповідальності винними особами та для навмисного звинувачення заявника, для попередження створення фальшивих документів, на підставі яких її (заявника) ще більше звинуватять, для можливості викриття винних осіб, та щоб вона внаслідок позбавлення житлової субсидії ще більше не захворіла. Крім того, зауважує, що таке забезпечення доказів необхідно для того, щоб не виникли діяння винних осіб щодо доказів, які їй потрібно отримати до подання позову, внаслідок чого збирання цих доказів стане утрудненим, а подання достовірних доказів стане неможливим. Також в обґрунтування заяви зазначає, що документи, які просить витребувати мають головне значення як предмет доказування факту наявності в неї боргу чи його відсутності апріорі. Заявник стверджує, що готує позовну заяву про скасування (переробляння, інше) винними особами (винною особою, інше) звірки розрахунків, поданого від імені ОСББ «Сечені» до департаменту праці і соціального захисту населення Ужгородської міської ради, внаслідок чого її було визнано боржником перед ОСББ, і позбавлено з 01.05.2018 року субсидії на житлово-комунальні послуги. Щодо інших вимог, вважає, що має право не розголошувати у даній заяві про забезпечення позову, оскільки ще не володіє інформацією, яка міститься у витребовуваних документах.

Одночасно в обґрунтування заяви про забезпечення доказів заявник вказує, що намагання провести збори, ОСОБА_3 31.03.2018 року було висловлено декількома мешканцями недовіру, запропоновано за три місяці впорядкувати документи для перевірки, оскільки бухгалтерський облік не здійснюється належним чином, і у липні 2018 року, після ретельної перевірки знов провести збори. Вказує, що це вже в котре були перенесені звітно-виборні збори в ОСББ «Сечені». Зауважує, що ніяких документів для перевірки мешканцям ОСОБА_3 не надала, не відзвітувала, і відповідно не переобрана головою ОСББ.

Судом встановлено, що, звертаючись до суду заявник у заяві посилається на положення ст. ст. 84, 116-118 ЦПК України.

Вивчивши матеріали заяви з додатками, суд дійшов висновку про необхідність повернення даної заяви, виходячи з наступного.

За правилами ч. ч. 1-3 ст. 116 ЦПК України суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим. Способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобовязання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом. Заява про забезпечення доказів може бути подана до суду як до, так і після подання позовної заяви.

Статтею 117 ЦПК України визначено вимоги до заяви про забезпечення доказів.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 117 ЦПК України у заяві про забезпечення доказів зазначається: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або імя (прізвище, імя та по батькові) (для фізичних осіб) заявника, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштові індекси, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб громадян України, номери засобів звязку та адресу електронної пошти, за наявності; 3) повне найменування (для юридичних осіб) або імя (прізвище, імя та по батькові) (для фізичних осіб) іншої сторони (сторін), якщо вона відома заявнику, а також якщо відомі відомості, що її ідентифікують: її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштові індекси, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб громадян України, відомі номери засобів звязку та адреси електронної пошти; 4) докази, забезпечення яких є необхідним, а також обставини, для доказування яких вони необхідні; 5) обґрунтування необхідності забезпечення доказів; 6) спосіб, у який заявник просить суд забезпечити докази, у разі необхідності особу, у якої знаходяться докази; 7) перелік документів, що додаються до заяви.

Встановлено, що при зверненні із такою заявою, заявником у порушення вимог п. п. 4, 5 ч. 1 ст. 117 ЦПК України у поданій заяві не зазначено обставини, для доказування яких необхідні документи, що витребовуються, а також обґрунтування необхідності зазначених доказів, зокрема, заявником не конкретизовано, з якими позовними вимогами цивільно-правого характеру вона має намір звернутися до суду протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення доказів, та які обставини такі докази можуть підтвердити або спростувати, що визначено ч. 5 ст. 116 ЦПК України, та яке значення матимуть витребувані документи, як предмет доказування у позовній заяві. Посилаючись на майбутню можливу позовну вимогу «про скасування винними особами акту звірки розрахунків…., внаслідок чого її було визнано боржником перед ОСББ «Сечені» і з 01.05.2018 року позбавлено субсидії на житлово-комунальні послуги» заявник не обґрунтовує в чому полягає необхідність витребування саме ксерокопії усіх протоколів загальних зборів, правління, ревізійної комісії із всіма додатками за період з січня 2016 року до сьогоднішнього дня, та які відомості, що містяться в ксерокопіях даних протоколів чи додатків можуть бути використані як доказова база при звернення до суду з позовом щодо події та обставин зазначених заявником, не обґрунтовано ризики знищення чи спотворення таких документів, саме які стосуються предмету майбутнього спору. Заявник, просить витребувати документи, які, на її думку, повинні зберігатись в ОСОБА_3 у вигляді належним чином завірених ксерокопій, однак не обґрунтовує, в чому полягають ризики знищення чи спотворення таких документів та інформації в них, та в чому полягає утруднення чи не можливість подати такі докази безпосередньо при розгляді майбутнього спору.

У заяві про забезпечення доказів заявником не зазначено обставини, для доказування яких необхідні докази, які просить забезпечити позивач, не зазначено будь-яких підстав, що дають змогу припускати, що засіб доказування може бути згодом втрачений або його подання буде неможливим чи утрудненим, а лише висловлене її особисте припущення.

Крім того, до заяви не надано жодного доказу того, та не обґрунтовано в заяві, що заявник має будь-яке відношення до ОСББ Сечені від яких просить витребувати завірені належним чином ксерокопії всіх (без винятку) протоколів зборів (загальних, правління, ревізійної комісії) із всіма ( без винятку) додатками до них за період з січня 2016 року по сьогоднішній день.

Згідно з приписами ч. 4 ст. 117 ЦПК України суд, встановивши, що заяву про забезпечення доказів подано без додержання вимог цієї статті, повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу.

За таких обставин, оскільки заяву про забезпечення доказів подано ОСОБА_2 без додержання вимог ст. 117 ЦПК України, вона підлягає поверненню заявнику.

Статтею 9 Конституції України передбачено, що чинні міжнародні договори, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

У ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» зазначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 18.11.2010 року у справі «Мушта проти України» суд зазначив, що право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення.

Крім того, у справах «ОСОБА_4 проти Сполученого королівства» та «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини розяснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху у судовому процесі.

При цьому, суд розяснює, що повернення заяви не позбавляє заявника на повторне звернення в суд із заявою про забезпечення доказів в порядку, встановленому ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 116-117, 260, 353 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_2 про забезпечення доказів до подання позовної заяви повернути заявнику.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду, при цьому відповідно до п. п. 15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України в редакції Закону України від 03.10.2017 року № 2147-VIII до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією кодексу.

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області ОСОБА_4