Справа № 524/7028/17
Провадження №2/524/423/18
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.07.2018 року Автозаводський районний суд м. Кременчука в складі:
головуючої судді Кривич Ж.О.,
секретаря судового засідання Коваль Т.М.,
розглянувши у порядку загального позовного провадження цивільну справу за обєднаними в одне провадження позовом ОСОБА_1 до КП «Кременчуцьке міжміське бюро технічної інвентаризації Полтавської обласної ради», ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування та зустрічною позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1, КП «Кременчуцьке міжміське бюро технічної інвентаризації Полтавської обласної ради» про визнання права власності в порядку спадкування,
Позивач за первісним позовом ОСОБА_1 звернулася до суду у вересні 2017 року з позовом до КП «Кременчуцьке міжміське бюро технічної інвентаризації Полтавської обласної ради», ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування, в якій просила запис КП «Кременчуцького міжміського бюро технічної інвентаризації» від 09.02.1999 відносно квартири №35 в будинку 11 в м. Кременчуці Полтавської області, реєстровий № 4-2/427, визнати незаконним, а також визнати за нею в порядку спадкування право власності на 1/10 квартири № 35 в будинку 11 в м. Кременчуці Полтавської області.
В обґрунтування позову зазначила, є дружиною, померлого 17 серпня 2014 року ОСОБА_3. За життя померлого, разом з ним приватизували квартиру № 35 в м. Кременчук, по вул. Воїнів Інтернаціоналістів, б. 11. Згідно свідоцтва про право власності від 17.03.1993 року, виданого Управлінням житлово-комунального господарства адміністрації міської ради народних депутатів м. Кременчук, померлому належали 1/5 вказаної квартири.
Інші 4/5 частини в рівних частках отримали у власність позивач за первісним позовом, ОСОБА_1, її донька - ОСОБА_2, та внуки ОСОБА_2А, ОСОБА_4, ОСОБА_5
Після смерті ОСОБА_6 відкрилася спадщина. Спадкоємцями першої черги за законом є позивач за первісним позовом, як дружина померлого, та відповідач - ОСОБА_2, які спадщину прийняли. Інші діти померлого від прийняття спадщини відмовились.
12 жовтня 2016 року позивач за первісним позовом звернулась до Четвертої Кременчуцької державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва на спадщину. Проте Постановою від 12.10.2016 у вчиненні нотаріальної дії їй було відмолено, з огляду на те, що у реєстрах Кременчуцького МБТІ міститься інформація про те, що правовстановлюючий документ Свідоцтво на право власності «погашене».
За таких обставин вимушена звернутись до суду за захистом своїх прав.
Відповідач за первісним позовом ОСОБА_2 не заперечувала щодо задоволення позовних вимог в частині визнання запису КП «Кременчуцького міжміського бюро технічної інвентаризації» від 09.02.1999 року відносно квартири № 35 в будинку 11 в м. Кременчуці Полтавської області, реєстровий № 4-2/427, незаконним.
Відповідачем подано зустрічний позов в якому вона просить визнати за нею в порядку спадкування право власності на 1/10 квартири № 35 в будинку 11 в м. Кременчуці Полтавської області.
Позовні вимоги обґрунтовує тим, що померлий ОСОБА_3 є її батьком, після смерті якого відкрилася спадщина. ОСОБА_2 спадщину прийняла, проте Постановою від 04.04.2018 року у вчиненні нотаріальної дії їй було відмолено, з огляду на те, що у реєстрах Кременчуцького МБТІ міститься інформація про те, що правовстановлюючий документ Свідоцтво на право власності «погашене».
Ухвалою судді Автозаводського районного суду м. Кременчука від 22.09.2017 року відкрито провадження по справі за первісним позовом.
Ухвалою суду від 25.04.2018 року об'єднано в одне провадження цивільну справу № 524/7028/17, провадження № 2/524/423/18 за позовом ОСОБА_1 до КП «Кременчуцьке міжміське бюро технічної інвентаризації Полтавської обласної ради», ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування та зустрічною позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1, КП «Кременчуцьке міжміське бюро технічної інвентаризації Полтавської обласної ради» про визнання права власності в порядку спадкування.
Ухвалою суду від 27.03.2018 року за клопотанням представників сторін від Четвертої Кременчуцької державної нотаріальної контори було витребувано спадкову справу після померлого 17.08.2014 року ОСОБА_3, а також від КП «КМБТІ» - реєстрові книги та інвентарну справу на квартиру АДРЕСА_1.
Суд також визнав обовязковою явку в судове засідання представника КП «КМБТІ».
В судове засідання позивач не зявилась, представник позивача надала суду заяву, в якій просить суд розглядати справу без її участі, позов підтримала. Проти задоволення зустрічного позову не заперечувала.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не зявилась, надала суду заяву про розгляд справи без її участі, зустрічний позов підтримала.
Відповідач КП «КМБТІ» у судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив, клопотань про відкладення розгляду справи не подавав.
Виходячи з приписів ст. 128, ч. 3 ст. 223 ЦПК України суд ухвалив слухати справу за відсутності сторін.
Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в сукупності, приходить до наступних висновків.
17 серпня 2014 року помер ОСОБА_3. Спадкоємцями першої черги є рідна дочка померлого ОСОБА_2 та дружина померлого ОСОБА_1.
У відповідності до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Заповіту померлий не складав.
Статтею 1268, ч. 1 ст. 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час її відкриття не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Відповідно до п. 1 ОСОБА_7 спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у листі від 16.05.2013 року №24-753/0/4-13 "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування", при розгляді справ про спадкування суди мають встановлювати місце відкриття спадщини; коло спадкоємців, які прийняли спадщину. Обставини, які входять до предмета доказування (ч. 1 ст. 179 Цивільного процесуального кодексу України (ЦПК) у зазначеній категорії справ, можна встановити лише при дослідженні документів, наявних у спадковій справі. Належними доказами щодо фактів, які необхідно встановити для вирішення спору про право спадкування, є копії документів відповідної спадкової справи, зокрема, поданих заяв про прийняття спадщини, виданих свідоцтв про право на спадщину, довідок житлово-експлуатаційних організацій, сільських, селищних рад за місцем проживання спадкодавця.
Як вбачається з копії спадкової справи № 241/2015 інших осіб, які б прийняли спадщину після смерті 17.08.2014 року ОСОБА_3 немає.
Відповідно до ст. 1261 ЦК України - у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Відповідно до п. 1 ст. 1267 ЦК України - частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними.
Відповідно до п. 1 ст. 1296 - Спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відповідно до п. 2 - якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців.
Згідно п. 3 ст. 1296 ЦК України - відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Згідно з правилами статті 1220 ЦК та статті 249 ЦПК часом відкриття спадщини слід вважати день смерті особи, зазначений у свідоцтві про смерть, виданим відповідним державним органом реєстрації актів цивільного стану.
Як вбачається з копії приватизаційної справи Управлінням Житлово-комунального господарства адміністрації Кременчуцької міської ради народних депутатів було видано свідоцтво про право власності на житло. Відповідно до даного свідоцтва квартири №35 в будинку 11 в м. Кременчуці Полтавської області належить на праві приватної спільної сумісної власності громадянину ОСОБА_3 та членам його родини: ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_8 ОСОБА_5
Відповідач КП «КМБТІ» не надав належних доказів на підтвердження тієї обставини, що в подальшому зазначений правовстановлюючий документ було скасовано чи погашено.
Стосовно позовної вимоги про визнання незаконним запису «погашено» здійснений КП «Кременчуцьке міжміське бюро технічної інвентаризації» від 09.02.1999 відносно квартири №35 в будинку 11 в м. Кременчуці Полтавської області, реєстровий №4-2/427 суд вважає за доцільне зазначити наступне.
Відповідно до ст. 86 Цивільного кодексу Української РСР яка була чинною станом на момент вчинення цього запису, право власності - це врегульовані законом суспільні відносини щодо володіння, користування і розпорядження майном.
Порядок здійснення реєстраційних дій регулювався Інструкцією про порядок державної реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна, що перебувають у власності юридичних та фізичних осіб Затверджено наказом Державного комітету будівництва, архітектури та житлової політики України 09.06.98 N 121.
Відповідно до п. 1.4 Інструкції державній реєстрації в бюро технічної інвентаризації підлягали об'єкти нерухомості, розташовані на всій території України (населених пунктах, військових містечках, військових частинах, аеропортах, річкових і морських портах, заповідниках, заказниках, на дорогах, полігонах і т.п.).
Державну реєстрацію права власності на об'єкти нерухомого майна здійснюювали державні комунальні підприємства - бюро технічної інвентаризації.
Державна реєстрація права власності на об'єкти нерухомого майна в бюро технічної інвентаризації є обов'язковою для власників, незалежно від форми власності.
Первинна реєстрація - це така реєстрація, коли об'єкт нерухомості вперше записується в реєстрову книгу і йому присвоюється черговий реєстровий номер у цій книзі. Разом з
об'єктом нерухомості в реєстрову книгу під тим же реєстровим номером записується і суб'єкт права власності - фізична чи юридична особа.
Після проведення первинної реєстрації права власності на об'єкт нерухомого майна бюро технічної інвентаризації повинно здійснювати державну реєстрацію всіх змін у правовому стані цього об'єкта, тобто проводити поточну реєстрацію.
Поточна реєстрація права власності на об'єкти нерухомого майна - це реєстрація переходу права власності від одних власників до інших. Правовстановлювальний документ, що свідчить про перехід права власності на об'єкт нерухомого майна, не може бути зареєстрований в бюро технічної інвентаризації, якщо не проведена первинна реєстрація права власності на цей об'єкт.
Поточна реєстрація права власності на об'єкт нерухомого майна провадиться в тій самій реєстровій книзі і під тим самим реєстровим номером, за яким провадилась первинна реєстрація об'єкта нерухомості.
Поточна реєстрація права власності на об'єкти нерухомого майна, як і первинна реєстрація, провадиться на підставі правовстановлювальних документів, передбачених додатком 1 до Інструкції.
Реєстрація провадиться на підставі правовстановлювальних
документів (додаток 1) і розпочинається з того, що заявник подає до бюро технічної інвентаризації два примірники правовстановлювального документа (оригінал та копію).
Інструкцією про порядок державної реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна, що перебувають у власності юридичних та фізичних осіб не було передбачено підстав здійснювати записи «погашено» в реєстрових книгах.
Виходячи з вищенаведеного, суд вважає що первісний та зустрічний позови підлягають задоволенню.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, повязані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача.
Відповідн одо ст. 133 ЦПК до витрат, повязаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу, витрати повязані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи. Відповідно до ст. 79 ЦПК України, в редакції чинній на момент предявлення позову до судових витрат включались витрати на правову допомогу. Витратами на правову допомогу відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК в редакції чинній на момент звернення до суду були витрати, пов'язані з оплатою правової допомоги адвоката або іншого фахівця в галузі права.
Керуючись ст.ст.13,76,81,82,83,89,95, 133, 141, 263-265,268 ЦПК України, ст.ст. ст. 1261, 1267, 1269 ЦК України, суд,-
Позов ОСОБА_1 до КП «Кременчуцьке міжміське бюро технічної інвентаризації Полтавської обласної ради», ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування задовольнити.
Запис КП «Кременчуцького міжміського бюро технічної інвентаризації» від 09.02.1999 відносно квартири №35 в будинку 11 в м. Кременчуці Полтавської області, реєстровий №4-2/427 визнати незаконним.
Визнати за ОСОБА_1 в порядку спадкування право власності на 1/10 квартири №35 в будинку 11 в м. Кременчуці Полтавської області.
Стягнути з КП «Кременчуцьке міжміське бюро технічної інвентаризації» на користь ОСОБА_1 судовий збір в сумі 1208,00 грн., витрати на правову допомогу в сумі 650,00 грн., судові витрати повязані з залучення субєкта оціночної діяльності в сумі 450,0 грн.
Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1, КП «Кременчуцьке міжміське бюро технічної інвентаризації Полтавської обласної ради» про визнання права власності в порядку спадкування задовольнити.
Визнати за ОСОБА_2, в порядку спадкування право власності на 1/10 квартири №35 в будинку 11 в м. Кременчуці Полтавської області.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Апеляційна скарга подається до суду апеляційної інстанції через Автозаводський районний суд м. Кременчука.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: