У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"17" липня 2018 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

Головуючого судді Яровенко Н.О.,

при секретарі Грінкевич А.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника заявника ОСОБА_1 про зупинення реалізації майна,

В С Т А Н О В И В:

В провадження Дніпровського районного суду м. Києва надійшла цивільна справа за скаргою ОСОБА_1, заінтересовані особи: Публічне акціонерне товариство «Укрсоцбанк», Приватний виконавець виконавчого округу м. Києва Шмідт Катерина Валеріївна на дії приватного виконавця.

Представником заявника 17 липня 2018 року через канцелярію суду подано заяву про зупинення реалізації майна боржника, в якому просить зупинити реалізацію 5-кімнатної квартири № 89, загальною площею 214, 0 кв.м., що розташована за адресою: АДРЕСА_1 та належить на праві власності ОСОБА_1, що проводиться в рамках виконавчого провадження № 56564268 на підставі виконавчого листа № 755/22171/15-ц виданого 05.08.2016 року Дніпровським районним судом м. Києва про стягнення з ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» 751594 грн. 18 к. до розгляду по суті скарги боржника на дії приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Шмідт Катерини Валеріївни щодо подання заявки на реалізацію арештованого нерухомого майна.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду). (ст. 153 ЦПК України)

У відповідності до ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред'явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується: накладенням арешту на майно або грошові кошти, що належать відповідачеві і знаходяться у нього або в інших осіб; забороною вчиняти певні дії; встановленням обов'язку вчинити певні дії; забороною іншим особам здійснювати платежі або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов'язання; зупиненням продажу описаного майна, якщо подано позов про право власності на це майно або про виключення його з опису; зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; передачею речі, яка є предметом спору, на зберігання іншим особам.

Як роз'яснив Пленум Верховного Суду України у Постанові № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», забезпечення позову -- це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог. При встановленні зазначеної відповідності слід враховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи або фізичної особи, яка здійснює таку діяльність і зареєстрована відповідно до закону як підприємець. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв'язку із застосуванням відповідних заходів. Наприклад, обмеження можливості господарюючого суб'єкта користуватися та розпоряджатися власним майном іноді призводить до незворотних наслідків.

Відповідно до ст. 34 Закону України «Про виконавче провадження» виконавець зупиняє вчинення виконавчих дій у разі: зупинення судом стягнення на підставі виконавчого документа; зупинення судом реалізації арештованого майна у разі відсутності іншого майна боржника, на яке може бути звернено стягнення.

Крім того, згідно до п. 2 Розділу ХІ «Порядку реалізації арештованого майна», затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 1301/29431 підставою для зупиення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) в цілому або за окремим лотом є: рішення суду щодо зупинення реалізації арештованого майна; зупинення вчинення виконавчих дій у випадках, визначених Законом України «Про виконавче провадження».

Приймаючи до уваги наведені норми процесуального законодавства, з врахуванням роз'яснення Верховного Суду України, виходячи з оцінки обґрунтованості доводів позивача щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову з урахуванням розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін; наявності зв'язку між заходом щодо забезпечення позову і предметом позовної вимоги, в тому числі, спроможності заходів, який заявник просить вжити у порядку забезпечення позову, забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів, суд вважає, що заява підлягає задоволенню.

Враховуючи вищевикладене, керуючись «Порядком реалізації арештованого майна», ст. 34 ЗУ «Про виконавче провадження», ст. ст. 149 - 153 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Заяву представника заявника ОСОБА_1 про зупинення реалізації майна задовольнити.

Зупинити реалізацію 5-кімнатної квартири № 89, загальною площею 214, 0 кв.м., що розташована за адресою: АДРЕСА_1 та належить на праві власності ОСОБА_1, що проводиться в рамках виконавчого провадження № 56564268 на підставі виконавчого листа № 755/22171/15-ц виданого 05.08.2016 року Дніпровським районним судом м. Києва про стягнення з ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» 751594 грн. 18 к. до розгляду по суті скарги боржника на дії приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Шмідт Катерини Валеріївни щодо подання заявки на реалізацію арештованого нерухомого майна.

Ухвала про забезпечення позову підлягає негайному виконанню у порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи(вирішення питання) без повідомлення(виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Яровенко Н.О.