КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження Доповідач - Ратнікова В.М.
№ 22-ц/824/4686/2018
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ Справа № 753/21085/17

21 грудня 2018 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів Судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Ратнікової В.М.

суддів - Левенця Б.Б.

- Борисової О.В.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу відповідача ОСОБА_2 на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 01 жовтня 2018 року про виправлення описки, постановлену під головуванням судді Колесника О.М., у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2, третя особа: Служба у справах дітей Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації про розірвання шлюбу, стягнення аліментів та визначення місця проживання дитини, -

в с т а н о в и в :

10 листопада 2017 року ОСОБА_3 звернулася до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів.

На обґрунтування позовних вимог зазначала, що 11 липня 2008 року вона зареєструвала шлюб з відповідачем в відділі РАЦС Подільського районного управління юстиції в м. Києві, актовий запис № 443, від якого у них народилися діти - ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2.

Вказувала на те, що шлюбні відносини між ними фактично припинені, спільні малолітні діти проживають разом з нею, вона самостійно займається їх вихованням та доглядом за ними.

Також зазначала, що відповідач займається юридичним бізнесом, є адвокатом, єдиним засновником та керівником Адвокатського бюро «Дігнум», має мінливий, але значний дохід, розмір якого дозволяє йому повністю забезпечувати потреби дітей.

Посилаючись на те, що подальше збереження шлюбу між нею та відповідачем є неможливим та суперечить її інтересам, добровільно відповідач на утримання дітей коштів не надає, просила розірвати шлюб між нею та ОСОБА_2, зареєстрований відділом РАЦС Подільського районного управління юстиції в м. Києві 11 липня 2008 року, актовий запис № 443; стягнути з ОСОБА_2 на її користь аліменти на утримання дітей: ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2 у твердій грошовій сумі в розмірі 24 350,00 грн. щомісяця, починаючи стягнення від дня пред'явлення позову до суду і до досягнення дітьми повноліття.

13 серпня 2018 року ОСОБА_3 подала до суду заяву про зміну предмету позову, в якій просила суд розірвати шлюб між нею та відповідачем, визначити місце проживання малолітніх дітей ОСОБА_4 та ОСОБА_5 разом з нею, стягнути з відповідача аліменти на утримання двох неповнолітніх дітей в розмірі 25 000,00 грн. щомісячно, починаючи з дати подання позовної заяви до досягнення дітьми повноліття; встановити для відповідача розмір сплати додаткових витрат на дітей в сумі 5 000 грн. щомісяця, визначивши авансовий спосіб їх фінансування.

Ухвалою Дарницького районного суду м.Києва від 04 вересня 2018 року задоволено клопотання представника позивачки ОСОБА_6В про витребування доказів.

Витребувано з Головного центру обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби України інформацію про перетин державного корону України громадянином України ОСОБА_2 у період з 01.09.2017 року по 04.09.2018 року.

Витребувано з Державної фіскальної служби України інформацію про доходи ОСОБА_2 у період з 01.01.2017 року по 04.09.2018 року.

Витребувано з Київського обласного психіатрично-наркологічного медичного об&qu п;єднання інформацію щодо пацієнта ОСОБА_7.

12 вересня 2018 року ОСОБА_2 звернувся до суду із заявою про виправлення описок в ухвалі Дарницького районного суду м. Києва від 04 вересня 2018 року.

На обґрунтування заяви зазначав, що у вступній частині ухвали суду допущена описка, що стосується безпосередньо предмету позову, а саме: помилково вказано, що розглядається справа за позовними вимогами, серед іншого, також і про визначення місця проживання дітей, оскільки в судовому засіданні, що відбулося 04 вересня 2018 року судом не проголошувалася (не приймалася) ухвала про прийняття до провадження заяви позивача про зміну предмету позову.

Також зазначав, що у мотивувальній частині ухвали суду допущена описка, що стосується позиції представника відповідача під час обговорення питання про можливість задоволення клопотання представника позивача про витребування доказів.

Посилаючись на те, що в судовому засіданні не проголошувалася ухвала про прийняття до провадження заяви позивача про зміну предмету позову, відповідач просив суд виправити описку у тексті ухвали Дарницького районного суду міста Києва від 04 вересня 2018 року шляхом виключення із вступної частини ухвали словосполучення «визначення місця проживання дітей»; виправленням у мотивувальній частині рішення відомостей про позицію представника відповідача щодо заявленого представником позивача клопотання про витребування доказів, а саме з «не заперечував» на «заперечував».

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 01 жовтня 2018 року заяву ОСОБА_2 про виправлення описки в ухвалі суду від 04.09.2018 року задоволено частково.

Виправлено в описовій частині ухвали Дарницького районного суду м. Києва від 04.09.2018 року зазначену позицію представника відповідача щодо заявленого представником позивача клопотання про витребування доказів з «не заперечував» на «заперечував».

В решті заяви - відмовлено.

Не погоджуючись з такою ухвалою суду першої інстанції, ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 01 жовтня 2018 року в частині відмови у задоволенні заяви, та ухвалити нове судове рішення, яким задовольнити заяву ОСОБА_2 про виправлення описки в ухвалі Дарницького районного суду м. Києва від 04 вересня 2018 року в повному обсязі.

Апеляційну скаргу обґрунтовував тим, що судом першої інстанції порушено строки розгляду заяви про виправлення описки в ухвалі Дарницького районного суду м. Києва від 04 вересня 2018 року.

Зазначав, що 04 вересня 2018 року в судовому засіданні Дарницьким районним судом м. Києва ставилося на обговорення питання щодо приєднання до матеріалів справи заяви, поданої позивачем, про зміну предмету позову. Технічний запис судового засідання від 04.09.2018 року підтверджує, що судом під час розгляду справи ставилося питання саме щодо приєднання заяви позивача, а тому представник відповідача в судовому засіданні не заперечувала щодо приєднання даної заяви до матеріалів справи, проте вона заперечувала щодо суті поданої позивачем заяви.

З огляду на зазначене вважав, що суд першої інстанції не мав права змінювати без прийняття відповідного процесуального рішення предмет позову, не розглянувши заяву про зміну предмета позову по суті, та додавати до первісного предмета позову нові вимоги, таким чином змінюючи його.

Відповідно до ч. 2 ст. 369 ЦПК України апеляційна скарга на ухвалу суду про відмову у внесенні виправлень у рішення, розглядається судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Заслухавши доповідь судді Ратнікової В.М., вивчивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Постановлюючи ухвалу про часткове задоволення заяви ОСОБА_2 про виправлення описки в ухвалі суду від 04 вересня 2018 року, суд першої інстанції виходив з того, що вимога заяви про виключення із вступної частини ухвали суду словосполучення «визначення місця проживання дітей» не є опискою в розумінні ст. 269 ЦПК України.

Такий висновок суду відповідає матеріалам справи та ґрунтується на вимогах процесуального права, з огляду на наступне.

Судом встановлено, що 04.09.2018 року ухвалою Дарницького районного суду м. Києва було задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів.

У вступній частині вказаної ухвали зазначено, що суд розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, визначення місця проживання дітей та стягнення аліментів на утримання дітей.

Звертаючись до суду із заявою про виправлення описки в ухвалі суду від 04 вересня 2018 року, ОСОБА_2 посилався на те, що у вступній частині ухвали помилково зазначено предмет позову, зокрема, про визначення місця проживання дітей, оскільки в судовому засіданні не вирішувалося питання про прийняття до провадження заяви позивача про зміну предмета позову, а лише вирішувалося питання про долучення до матеріалі справи заяви про зміну предмета позову.

З протоколу судового засідання від 04 вересня 2018 року вбачається, що представником позивачки ОСОБА_6 було подано до суду заяву про зміну предмету позову та заявлено клопотання про прийняття цієї заяви судом. Суд поставив на обговорення учасників процесу вказане клопотання. Представник позивача та представник відповідача не заперечували проти задоволення такого клопотання і суд ухвалив його задовольнити.

Відповідно до вимог ч. 1, ч. 2 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в судовому рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановлюється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

У п. 19 Постанови Пленуму Верховного суду України № 14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» судам роз'яснено, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Таким чином, під опискою слід розуміти зроблену судом механічну (мимовільну, випадкову) граматичну помилку в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адреси, зазначення дат та строків.

З огляду на вищезазначене, колегія суддів вважає, що обставини викладені в заяві про виправлення описки щодо виключення із вступної частини ухвали суду від 04 вересня 2018 року словосполучення «визначення місця проживання дітей», не є опискою у розумінні ст. 269 ЦПК України, судом було прийнято до розгляду заяву представника позивачки ОСОБА_6 про зміну предмету позову, в якій позивачка крім вимог про розірвання шлюбу та стягнення аліментів на утримання дітей, просить також суд визначити місце проживання малолітніх дітей з нею, а тому суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відмову у задоволенні заяви ОСОБА_2 в частині виправлення описки шляхом виключення із вступної частини ухвали словосполучення «визначення місця проживання дітей».

Доводи апеляційної скарги про те, що судом порушено строк розгляду заяви про виправлення описок в ухвалі Дарницького районного суду м. Києва від 04 вересня 2018 року, правильність висновків суду першої інстанції при вирішені заяви про виправлення описок не спростовують, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 3 ст. 269 ЦПК України заява про внесення виправлень розглядається протягом десяти днів після її надходження.

Заява про виправлення описок в ухвалі Дарницького районного суду м. Києва від 04 вересня 2018 року вперше надійшла до суду 12 вересня 2018 року. Аналогічна заява була подана відповідачем 27 вересня 2018 року, а розглянуті по суті 01 жовтня 2018 року, тобто, встановлений процесуальним законом десятиденний строк розгляду такої заяви був порушений, проте вказана обставина не входить до визначених ч.3 ст. 376 ЦПК України обов&q?ал;язкових підстав для скасування правильного по суті судового рішення.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, а тому відсутні правові підстави для задоволення апеляційної скарги ОСОБА_2 та скасування ухвали Дарницького районного суду м. Києва від 01 жовтня 2018 року.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 375, 381- 384 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 01 жовтня 2018 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, оскарженню у касаційному порядкуне підлягає.

Головуючий: Судді: