Ухвала

03 жовтня 2018 року

м. Київ

справа № 761/10366/17-ц

провадження № 61-8118св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

Штелик С. П. (суддя-доповідач), ЛеськоА. О., Мартєва С. Ю.

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5, треті особи: Служба у справах дітей Святошинської районної у м. Києві державної адміністрації, Голосіївський районний у м. Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Голосіївського територіального управління юстиції у м. Києві про позбавлення батьківських прав, за касаційною скаргою представника ОСОБА_5 - ОСОБА_6, на рішення Шевченківського районного суду м. Києва в складі судді Юзькової О. Л. від 18 жовтня 2017 року та постанову апеляційного суду м. Києва в складі суддів: Заришняк Г. М., Андрієнко А. М., Мараєвої Н. Є., від 20 грудня 2017 року,

В С Т А Н О В И В:

У березні 2017 року ОСОБА_4 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_5, треті особи: Служба у справах дітей Святошинської районної у м. Києві державної адміністрації, Голосіївський районний у м. Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Голосіївського територіального управління юстиції у м. Києві, про позбавлення батьківських прав.

Позов обґрунтовано тим, що сторони мали сімейні стосунки та в 2011 році вирішили народити дитину шляхом запліднення позивача у репродуктивній клініці «Надія». ІНФОРМАЦІЯ_1 року у позивача народився син - ОСОБА_7. Реєстрацію народження дитини здійснено державним органом реєстрації актів цивільного стану за спільною заявою сторін, батьком вказано відповідача ОСОБА_5 Відповідач не тільки не виконує свої батьківські обов'язки, а й намагався оспорювати своє батьківство, а позивач у зв'язку із відсутністю з боку батька матеріальної підтримки звернулась до суду із вимогами про стягнення аліментів. Не дивлячись на рішення суду, яке набрало чинності, відповідач аліменти не сплачує, з дитиною не спілкується, не проживає разом з позивачем фактично з 2013 року, усунувся від виконання батьківських обов'язків, хоча ОСОБА_5 жодним чином не позбавлений можливості спілкування з сином, приймати участь у його вихованні, проте свідомо не робить цього, не цікавиться життям дитини, її здоров'ям та розвитком. У 2014 році позивач уклала шлюб з ОСОБА_8, який і став батьком ОСОБА_7. Син вважає батьком саме ОСОБА_8, в родині панує гармонійна атмосфера, яка сприяє вихованню дитини.

Посилаючись на те, що ОСОБА_7 зростає без належної батьківської опіки та виховання зі сторони відповідача, позивач просила суд позбавити ОСОБА_5 батьківських прав відносно малолітнього сина ОСОБА_7, змінити прізвище малолітньої дитини ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1 з «ОСОБА_7» на «ОСОБА_7», у зв'язку із цим внести ці зміни до актового запису про народження № 1546 від 08 вересня 2012 року, складеного відділом реєстрації актів цивільного стану Голосіївського районного управління юстиції у м. Києві.

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 18 жовтня 2017 року позов задоволено частково.

Позбавлено ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2, батьківських прав відносно малолітнього сина ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1.

В задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

Вирішено питання судових витрат.

Постановою апеляційного суду м. Києва від 20 грудня 2017 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_5 - ОСОБА_6, відхилено. Рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 18 жовтня 2017 року залишено без змін.

У касаційній скарзі, поданій у лютому 2018 року до Верховного Суду, представник ОСОБА_5 - ОСОБА_6, посилаючись на неправильне застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати оскаржені судові рішення в частині задоволених позовних вимог ОСОБА_4 та ухвалити в цій частині нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог про позбавлення батьківських прав.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи.

Підстави для виклику сторін відсутні.

За таких обставин розгляд справи здійснюється в порядку спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання.

З урахуванням категорії та складності справи, з огляду на положення частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, справа підлягає розгляду в складі п'яти суддів.

Керуючись статтею 401 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

У Х В А Л И В:

Справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5, треті особи: Служба у справах дітей Святошинської районної у м. Києві державної адміністрації, Голосіївський районний у м. Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Голосіївського територіального управління юстиції у м. Києві про позбавлення батьківських прав, за касаційною скаргоюпредставника ОСОБА_5 - ОСОБА_6, на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 18 жовтня 2017 року та постанову апеляційного суду м. Києва від 20 грудня 2017 року призначити до судового розгляду у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення та виклику учасників справи в складі п'яти суддів.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: С. П. Штелик

А. О. Лесько

С. Ю. Мартєв