Ухвала

09 липня 2018 року

м. Київ

справа № 641/6630/15-ц

провадження № 61-36472ск18

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Синельникова Є. В. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Апеляційного суду Харківської області від 20 грудня 2017 року та повторне заочне рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 08 червня 2017 року у справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна» до ОСОБА_2, ОСОБА_1, ОСОБА_3 про стягнення пені за кредитним договором та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна», публічного акціонерного товариства «ОТП Банк», треті особи: ОСОБА_4, ОСОБА_5, Приватне підприємство «Алекс - Плюс» про визнання договорів поруки, іпотеки припиненим, визнання кредитного договору, забезпечувальних договорів недійсними та зобов'язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В :

До Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 на постанову Апеляційного суду Харківської області від 20 грудня 2017 року та повторне заочне рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 08 червня 2017 року.

До касаційної скарги додано клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень, посилаючись на те, що заявник дізнався про існування оскарженої постанови лише 26 квітня 2018 року з листа державного виконавця Шевченківського ВДВС м. Харкова ГТУЮ у Харківській області Кузнецової Т. М. від 10 квітня 2018 року № 15960, який було адресовано не за місцем реєстрації та мешкання. Цей лист було передано йому 26 квітня 2018 року.

Наведені особою, яка подала касаційну скаргу, підстави для поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження не можуть бути визнані поважними, оскільки заявником не надано доказів на підтвердження того, що копія оскарженого судового рішення не направлялась йому у строки, визначені статтею 390 ЦПК України.

Також заявник не зазначив обставин, які стали на заваді для звернення до суду апеляційної або першої інстанції із заявою про видачу копії судового рішення.

Таким чином, суд, надавши оцінку доводам клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження, вважає, що наведені в ньому підстави є неповажними, а тому клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження задоволенню не підлягає, оскільки особою, яка подала касаційну скаргу, не обґрунтовано поважності причин пропуску зазначеного процесуального строку.

Європейський суд з прав людини у рішенні у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року (заява № 3236/03) вказав, що суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип остаточності судового рішення.

Пунктом 1 частини третьої статті 393 ЦПК України передбачено, що касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Оскільки підстави пропуску строку на касаційне оскарження визнані неповажними, а безпідставне поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення, що набрало законної сили, може бути визнано порушенням вимог пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, особі, яка подала касаційну скаргу, необхідно направити до суду касаційної інстанції заяву про поновлення процесуального строку на касаційне оскарження, в якій навести інші підстави для поновлення строку та надати відповідні докази.

Крім того, касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду касаційним судом, оскільки відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До касаційної скарги додано клопотання про зменшення суми судового збору, оскільки за подання касаційної скарги касатор повинен сплатити 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви - а саме 7 308 грн.

ОСОБА_4 зазначає, що його майновий стан перешкоджає сплаті ним судового збору у встановленому порядку і розмірі. Заявник - пенсіонер і не працює.

Фактично йому нараховано дохід за 2017 рік у сумі 29 317, 59 грн.

Фактично отримав дохід за 2017 рік у розмірі 23 702, 52 грн.

На підтвердження даних обставин надає Довідку про розмір призначеної і фактично отриманої пенсії за період з 01 січня 2017 року по 31 грудня 2017 року.

Відповідно до положень пункту 1 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

За правилами частини другої статті 8 Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Враховуючи майновий стан заявника, суд вважає за можливе задовольнити заявлене клопотання, виходячи з наступного.

Судовий збір за подачу позовної заяви майнового характеру складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати

Розмір судового збору за подання касаційної скарги на рішення суду у цій справі становить 7 308 грн.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов'язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах. Особливо це стосується порушення заявником процедури касаційного провадження.

У той же час, гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду.

При вирішенні питання про відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов'язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України

від 8 липня 2011 року «Про судовий збір», який набрав чинності 1 листопада 2011 року. При цьому з 15 грудня 2017 року набули чинності зміни до вказаного Закону України щодо сплати судового збору на підставі Закону України від 3 жовтня 2017 року № 2147-VIII.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Враховуючи характер спору, а також те, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом, і приймаючи до уваги те, що сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, суд касаційної інстанції вважає за справедливе зменшити заявнику розмір судового збору до розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» з 1 січня 2018 року становить 1 762 грн.

Отже, заявнику необхідно сплатити судовий збір у розмірі 1 762 грн.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК у Печерському р-ні/Печерс. р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, рахунок отримувача: 6007, ККДБ: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», символ звітності банку 207.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи викладене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строку для усунення її недоліків.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ :

Визнати наведені ОСОБА_1 підстави для поновлення строку на касаційне оскарження неповажними.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Апеляційного суду Харківської області від 20 грудня 2017 року та повторне заочне рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 08 червня 2017 року залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк до 23 серпня 2018 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали у частині подання заяви про поновлення строку на касаційне оскарження у відкритті касаційного провадження буде відмовлено, а у випадку неподання доказів сплати судового збору касаційну скаргу буде повернуто заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є. В. Синельников