ЖОВТНЕВИЙ РАЙОННИЙ СУД
Миколаївської області
Справа №477/1788/18
Провадження №2/477/810/18
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

30 серпня 2018 року м. Миколаїв

Суддя Жовтневого районного суду Миколаївської області Глубоченко С.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2

про поділ спільного майна подружжя,

ВСТАНОВИВ:

30 липня 2018 року позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом про поділ спільного майна подружжя, в якому просить визнати спільною сумісною власністю житловий будинок з надвірними будівлями, що розташований в с. Мішково-Погорілове Вітовського району Миколаївської області, вул. Набережна, 53, визнати за нею право власності на 3/4 частини зазначеного будинку, а за відповідачем 1/4 його частину. Крім цього, просила визнати за нею право власності на побутову техніку, меблі, а саме: холодильник «LG», вартістю 5000,00 грн., телевізор «SONI», вартістю 3000,00 грн. стіл компютерний 1000,00 грн., крісло 500,00 грн., та стягнути з ОСОБА_2 на її користь судові витрати.

Згідно частини 6 статті 187 ЦПК України в порядку досудової підготовки 14 серпня 2018 року судом був надісланий запит до відділу обліку та моніторингу про реєстрацію місця проживання УДМС України в Миколаївській області, відповідь на який надійшла 30 серпня 2018 року.

Розглянувши позовну заяву та додані до неї матеріали вважаю, що позовна заява подана позивачем без додержання вимог, викладених у статті 177 ЦПК України, і підлягає залишенню без руху.

Так, до заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (частина 4 стаття 177 ЦПК України).

Згідно приписів пункту 2 частини 1 статті 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

Як вбачається зі змісту позовної заяви позивачем зазначена ціна позову 317000,00 грн., яка складається з приблизної вартості житлового будинку 300000,00 грн. та 17000,00 грн. вартості рухомого майна, при цьому жодного доказу (чеків, квитанцій) про вартість спірного майна не надає, що унеможливлює визначити фактичну вартість цього майна.

Згідно частини 2 статті 176 ЦПК України якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент предявлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Відповідно до квитанції від 30 липня 2018 року № .1 позивачем сплачено судовий збір 704,80 грн., в той же час, виходячи з приблизної вартості житлового будинку зазначеної позивачем (300000,00 грн), вартість 3/4 частин житлового будинку, які вона просить залишити у власності, становить 225 000,00 грн., а з урахування рухомого майна 242000,00 грн., таким чином, судовий збір, виходячи з орієнтовної вартості спільного майна зазначеної позивачем, має становити 2420,00 грн.

Будь-яких обгрунтувань сплати позивачем судового збору в мінімальному розмірі позовна заява не містить.

З заявою, в порядку статті 136 ЦПК України позивач не звертається.

Враховуючи викладене, суд вважає можливим визначити орієнтований розмір судового збору 2420,00 грн., тобто 1% від ціни позову зазначеної позивачем, пропорційно заявленим вимогам.

Відповідно до частини 1 статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, позивачу необхідно доплатити судовий збір та надати суду документ, що підтверджує його сплату в сумі 1715,20грн., відповідно до вимог частини 4 статті 177 ЦПК України та положень статті 4 Закону України «Про судовий збір».

Керуючись статтями 176, 185 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправлення зазначених недоліків позовної заяви в спосіб, визначений в мотивувальній частині ухвали протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали, інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Копію ухвали невідкладно направити позивачу для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ С.М. ГЛУБОЧЕНКО