Борівський районний суд Харківської області
справа: № 614/841/18
провадження: 2/614/274/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.10.2018 року суддя Борівського районного суду Харківської області Гуляєва Г.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, 3 особи: ОСОБА_3, приватний нотаріус Борівського районного нотаріального округу Харківської області Бондаренко Олександр Іванович про встановлення нікчемності заповіту.

ВСТАНОВИВ:

До Борівського районного суду Харківської обл. надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2, 3 особи: ОСОБА_3, приватний нотаріус Борівського районного нотаріального округу Харківської області Бондаренко Олександр Іванович про встановлення нікчемності заповіту.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, цивільну справу № 614/841/18, 2/614/274/18 розподілено судді Гуляєвій Г.М.

Згідно довідки керівника апарату Борівського районного суду Харківської області від 24.09.2018 р. відповідач по вищевказаній справі ОСОБА_2 на підставі рішення Борівської районної ради Харківської області ХХХІІІ сесії VІ скликання від 27 травня 2013 р. був обраний присяжним Борівського районного суду Харківської області та виконував обов'язки присяжного з 18 червня 2013 р. до 17 червня 2015 р. (розпорядження голови Борівського районного суду Харківської області від 18.06.2013 р. №05-03/18).

Крім того, на підставі рішення Борівської районної ради Харківської області LХІІІ сесії VІ скликання від 02 жовтня 2015 р. ОСОБА_2 був повторно обраний присяжним Борівського районного суду Харківської області та виконував обов'язки присяжного з 05 жовтня 2015 р. по 23 грудня 2016 р. (розпорядження голови Борівського районного суду Харківської області від 05.10.2015 р. №05-03/11, від 26.12.2016 р. №05-03/24).

За вказані періоди виконання обов'язків присяжного до здійснення правосуддя судом не залучався.

Згідно ст.63 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» присяжним є особа, яка у випадках, визначених процесуальним законом, та за її згодою вирішує справи у складі суду разом із суддею або залучається до здійснення правосуддя. Присяжні виконують обов'язки, визначені пунктами 1,2 4-6 частини 7 статті 56 цього Закону, яка передбачає обов'язки судді.

Відповідно до ч.3 ст.68 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» на присяжних поширюються гарантії незалежності і недоторканності суддів, установлені законом, на час виконання ними обов'язків із здійснення правосуддя.

В Бангалорських принципах поведінки суддів, схвалених резолюцією 2006/23 Економічної і Соціальної Ради ООН від 27 липня 2006 р. зазначено, що Загальною декларацією з прав людини та Міжнародним пакетом про громадянські і політичні права гарантовано рівність всіх громадян перед судом, а також право кожної особи на своєчасний розгляд її справи, що пов'язана зі встановленням її прав та обов'язків, а також з питанням її винуватості у вчиненні кримінального злочину, компетентним та незалежним судом на засадах справедливості та безсторонності, у відкритому судовому засіданні у встановленому законом порядку.

Вказаними Бангалорськими принципами поведінки судді між інших передбачений такий принцип як об'єктивність судді, яка є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов'язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття.

Одним із способів застосування цього принципу, згідно п.2.5 вказаного документу є заява суддею самовідводу від участі в розгляді справи, зокрема, у випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Що стосується вирішення питання про існування упередження чи неупередженості судді, в п.85 Коментарів до Бангалорських принципів поведінки суддів зазначається, що при цьому сторони керуються афоризмом про те, що «правосуддя не лише має бути здійсненим, але й сприйматися як очевидно і без сумніву здійснене». Іншими словами, у разі, коли виникає питання про відвід, значення має не те, чи справді у судді є усвідомлене або неусвідомлене упередження, а те, чи виникла б у розумної та належним чином поінформованої особи підозра про існування такого упередження. У цьому сенсі обґрунтована підозра в упередженості не просто заміняє відсутні докази чи доказовий засіб для встановлення вірогідності неусвідомленого упередження, а є виявом пильнішої уваги до іміджу правосуддя, тобто домінуючої зацікавленості громадськості в тому, щоб існувала впевненість у чесності процесу здійснення правосуддя.

Приймаючи до уваги статус особи, яка є відповідачем по справі, ОСОБА_2, який був присяжним Борівського районного суду протягом 2013 - 2015 р.р., 2015-2016 р.р., вважаю, що вказана обставина може викликати у громадськості сумнів в неупередженості судді під час розгляду зазначеної вище цивільної справи №614/841/18, провадження №2/614/274/18.

Згідно вимог п.5 ч.1 ст.36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об'єктивності судді.

З огляду на наведене, суддя дійшов висновку про направлення матеріалів позовної заяви про встановлення нікчемності заповіту до канцелярії Борівського районного суду Харківської області, для повторного автоматизованого розподілу судової справи.

На підставі викладеного, керуючись ст.36 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В :

Заявляю самовідвід по позовній заяві ОСОБА_1 до ОСОБА_2, 3 особи: ОСОБА_3, приватний нотаріус Борівського районного нотаріального округу Харківської області Бондаренко Олександр Іванович про встановлення нікчемності заповіту.

У зв'язку з заявленим самовідводом повернути матеріали позовної заяви про встановлення нікчемності заповіту до канцелярії Борівського районного суду Харківської області, для повторного автоматизованого розподілу судової справи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Гуляєва Г. М.