РОЗІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________________________________________________________
Справа № 327/254/18
Провадження № 2/327/104/2018
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17.07.2018 року смт. Розівка

Розівський районний суд Запорізької області у складі:

головуючого судді Завіновської А.П.,

при секретарі судового засідання Пригінській О.В.,

за відсутності учасників справи,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулась до суду із наведеним вище позовом, в обґрунтування якого зазначала наступне.

07.06.1997 року у Відділі реєстрації актів громадянського стану Розівської райдержадміністрації Запорізької області, під актовим записом № 13, вона зареєструвала шлюб із ОСОБА_2 Від шлюбу вони мають спільних дітей: повнолітню дочку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та неповнолітню дочку ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2. Шлюбні відносини між ними припинені з липня 2017 року. Одруження з відповідачем виявилося невдалим, оскільки вони не зійшлися характерами, а тому подальше сімейне життя та збереження шлюбу суперечить їхнім інтересам.

З огляду на вказане, ОСОБА_1 просила розірвати укладений між нею та ОСОБА_2, шлюб, зареєстрований 07.06.1997 року у Відділі реєстрації актів громадянського стану Розівської райдержадміністрації Запорізької області, під актовим записом № 13, і після розірвання шлюбу залишити їй прізвище чоловіка.

В судове засідання позивачка не зявилася, про час, дату та місце розгляду справи була повідомлена належним чином. Крім того, подала до суду заяву, в якій просила розглядати справу у її відсутність, позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити, заперечувала проти надання судом строку для примирення (а.с. 35).

Відповідач в судове засідання не зявився, про час, дату та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Крім того, подав до суду заяву, в якій просив розглядати справу у його відсутність, позов визнав та заперечував проти надання судом строку для примирення (а.с. 34).

Виходячи з вищевикладеного, а також положень ч. 3 ст. 211 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України), суд вважає можливим судове засідання здійснювати у відсутність учасників справи.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось через неявку у судове засідання всіх учасників справи.

Дослідивши матеріали справи та надані докази в їх сукупності, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову з огляду на наступне.

Відповідно до положень статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обовязків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, повязаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Частиною 1 статті 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Частиною 3 статті 200 ЦПК України передбачено, що за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Враховуючи, що відповідачем у поданій до суду заяві повністю визнано позов, суд керуючись нормами ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за наслідками підготовчого провадження вважає можливим ухвалити рішення у справі.

Відповідно до ст. 24 Сімейного кодексу України (далі СК України) шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Згідно положень ст. 111 СК України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі, який зареєстровано 07.06.1997 року у Відділі реєстрації актів громадянського стану Розівської райдержадміністрації Запорізької області, під актовим записом № 13 (а.с. 3).

Від шлюбу мають спільних дітей: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2., (а.с. 4, 5).

Шлюбно-сімейні відносини між сторонами фактично припинені з липня 2017 року.

Спору про поділ спільного майна подружжя між сторонами на час розгляду даної справи немає, як і спору про визначення місця проживання неповнолітньою дочки ОСОБА_4

Сторони не виявили бажання зберегти подружні відносини, та у поданих до суду заявах заперечували проти надання строку для примирення (а.с. 34, 35).

Згідно зі ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і зберігання шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про те, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу є неможливим.

Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Позивачка, як особа, що змінила своє прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, у поданій суду позовній заяві просила суд залишити їй прізвище чоловіка «Онішкевич».

Виходячи з наведеного, суд вважає за необхідне після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити прізвище «Онішкевич».

Згідно з ч. 2 ст. 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Відповідно до ч. 3 ст. 115 СК України документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Питання про розподіл судових витрат позивачем не порушувалось.

Керуючись ст. ст. 24, 110-115 СК України, ст. ст. 12, 13, 141, 200, 211, 247, 259, 263-265, 273 ЦПК України, суд

в и р і ш и в:

позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_3, паспорт серії СА номер 546054, РНОКПП НОМЕР_1, зареєстрована за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4, фактично проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_5) та ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_6, РНОКПП НОМЕР_2, зареєстрований та проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4), зареєстрований 07.06.1997 року у Відділі реєстрації актів громадянського стану Розівської райдержадміністрації Запорізької області, під актовим записом № 13, розірвати.

Після розірвання шлюбу залишити ОСОБА_1 прізвище «Онішкевич».

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Запорізької області через суд першої інстанції, Розівський районний суд Запорізької області шляхом подання в 30-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подано протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: А.П. Завіновська