У Х В А Л А

Іменем України

27 серпня 2018 року Деснянський районний суд м.Києва у складі:

головуючого судді Зотько Т.А.

за участю секретаря судових засідань Малинки А.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення боргу, -

В С Т А Н О В И В:

25.09.2017 року позивач звернувся до суду з позовною заявою до відповідача про стягнення боргу у розмірі 238719,90 грн.

Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва від 27.09.2017 відкрито провадження у справі.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями вказана цивільна справа передана судді Зотько Т.А.

22.03.2018 ухвалою суду було закрито підготовче провадження у справі, та призначено її до розгляду у судовому засіданні.

Позивач та його представник - ОСОБА_4 у судове засідання 27.08.2018 повторно не з'явились, про час, дату та місце розгляду справи повідомлялись судом належним чином, шляхом направлення рекомендованої поштової кореспонденції суду.

Представник позивача - ОСОБА_4 був належним чином повідомлений про розгляд справи, що підтверджується наявною в матеріалах справи розпискою.

Положеннями ч.5 ст.130 ЦПК України визначено, що вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі, а тому відповідно до приписів даної норми у даному випадку позивач вважається повідомленою про розгляд справи.

При цьому про причини неявки до суду ані позивач, ані його представник суду не повідомили, клопотань про перенесення слухання справи не направляли.

Відповідач ОСОБА_3 у судове засідання не з'явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення. Про причини своєї неявки також суду не повідомив.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд приходить до наступного.

Відповідно до положень ч.3 ст.131 Цивільного процесуального кодексу України, учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з'явились в судове засідання без поважних причин.

За нормами ч. 5 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез'явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Як вбачається з матеріалів справи, сторона позивача повторно не з'явилась в судове засідання, докази, які мали підтвердити поважність причини такої неявки до суду не надано, позивач не скористався процесуальним правом подати заяву про розгляд справи у його відсутність, в той же час проведення розгляду справи без участі позивача суперечить положенням цивільного процесуального законодавства.

Так, згідно з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду об'єктивно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

А відтак, беручи до уваги вище наведене, суд дійшов висновку, що відповідно до вимог цивільного процесуального законодавства повторна неявка позивача в судове засідання є підставою для залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення боргу.

Згідно ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 209, 210, 223, 257, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення боргу - залишити без розгляду.

Роз'яснити, що після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, позивач має право звернутись до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена протягом 15 днів з дня її проголошення шляхом подання безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва апеляційної скарги. В разі оголошення вступної та резолютивної частини ухвали або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи строк оскарження ухвали обчислюється з дня складання її повного тексту.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, а у разі постановлення ухвали поза межами судового засідання або в судовому засідання у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи - з моменту підписання ухвали суддею (суддями).

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Повний текст ухвали суду складено 27.08.2018.

Суддя