Справа № 185/6036/16-ц
Провадження № 2-зз/185/13/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 грудня 2018 року м. Павлоград

Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді: Бондаренко В.М.,

за участю секретаря: Данильченко Ю.О.,

розглянувши в м. Павлограді заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення подвійної суми завдатку та зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення майнової та моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В :

До Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області надійшла заява ОСОБА_1 про зняття арешту з майна, який було накладено ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 02 серпня 2016 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення подвійної суми завдатку та зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення майнової та моральної шкоди.

Відповідно до ч. 1 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Вивчивши подану заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову, матеріали цивільної справи, вважаю, що заява ОСОБА_1 про скасування забезпечення позову не підлягає задоволенню за слідуючих підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених ст. 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Відповідно до ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред'явлення позову, так і на будь - якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Із матеріалів справи вбачається, що дійсно ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 02 серпня 2016 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення подвійної суми завдатку та зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення майнової та моральної шкоди накладено арешт на нерухоме майно, яке належить на праві приватної власності ОСОБА_1, а саме на будинок № 3 по вул. Грибоєдова у м. Павлограді Дніпропетровської області.

Рішенням Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 27 жовтня 2016 року позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення подвійної суми завдатку задоволено частково, а саме: стягнуто із ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 64 410,00 грн., стягнуто судові витрати по сплаті судового збору у сумі 644,10 грн. У задоволенні зустрічного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення майнової та моральної шкоди накладено арешт на нерухоме майно відмовлено.

Ухвалою апеляційного суду Дніпропетровської області від 13 квітня 2017 року рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 27 жовтня 2016 року залишено без змін.

19 травня 2017 року були видані два виконавчі листи про стягнення із ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 суми 64 410,00 грн., та судових витрат по сплаті судового збору у сумі 644,10 грн.

Заявник ОСОБА_1 просить скасувати заходи забезпечення позову оскільки рішення суду ним виконано, та надав розписку від ОСОБА_2 згідно якої вона претензій майнового характеру до ОСОБА_1 не має, борг сплачено, однак, заявником в обгрунтування його вимог не надано постанову державного виконавця про закінчення виконавчого провадження, у звязку з фактичним виконанням.

На підставі зазначеного, керуючись ст. 158, 260, 261, 353-354 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення подвійної суми завдатку та зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення майнової та моральної шкоди - відмовити.

Роз'яснити заявнику, що відмова у скасуванні забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню з таким самим клопотанням при появі нових обставин, що обгрунтовують необхідність скасування забезпечення позову.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі протягом п'ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали апеляційної скарги. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя В.М. Бондаренко