Справа № 308/2709/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

27 вересня 2018 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі:

головуючого судді Шепетко І.О.,

за участі секретаря судових засідань Пассер М.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгород в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з позовом до ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, в якому просить визнати відповідачів такими, що втратили право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1 та примусово зняти їх з реєстраційного обліку. Свої вимоги мотивує тим, що вона є власником житлового приміщення №103, житловою та загальною площею 17,8 кв. по АДРЕСА_1 та з 02.12.2014 зареєстрована за даною адресою. Проте, згідно карток Ф-А та Ф-Б за даною адресою зареєстровані також ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3 Відповідачі фактично не проживають у цьому приміщенні. Участі у витратах по утриманню приміщенні не приймають. Реєстрація відповідачів тягне за собою додаткові витрати по сплаті комунальних послуг.

У судове засідання представник позивача не з'явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, на позові наполягає, не заперечує проти заочного розгляду справи.

Відповідачі у судове засідання повторно не з'явилися, про час і місце розгляду справи були завчасно і належним чином повідомлені. Причин поважності неявки не повідомили, заперечень проти позову (відзиву на позов) не подавали.

На підставі ст. 280, ч. 2 ст. 247 ЦПК України, суд вважає можливим провести заочний розгляд справи без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Дослідивши та оцінивши наявні в матеріалах справи докази, судом встановлено наступне.

З договору купівлі-продажу від 22.09.2014, посвідченого приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Кішкіним Д.В., витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №27103597 від 22.09.2014 випливає, що приміщення №103 за адресою: АДРЕСА_1 належить на праві приватної власності ОСОБА_7.

Таким чином, ОСОБА_2 є єдиним власником приміщення №103 за адресою: АДРЕСА_1.

З копії Форми А та Форми Б вбачається, що ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3 зареєстровані за адресою: АДРЕСА_1.

За відомостями відділу обліку та моніторингу інформації місця проживання ГУДМС України в Закарпатській області ОСОБА_3 та ОСОБА_4 значаться зареєстрованими за адресою АДРЕСА_1 з 31.05.2007 р. та з 31.03.2009 р. відповідно.

Щодо наданих позивачем копій договору про передання у власність ОСОБА_8 (купівлі) приміщення АДРЕСА_1, витягу з Державного реєстру правочинів №11534914, Витягу про державну реєстрацію прав №35407569, то такі не є належними доказами, оскільки стосуються приміщення №101, яке не є предметом позовних вимог. Так само, не мають відношення до предмету позову свідоцтво про укладення шлюбу позивачем, рішення Ужгородської міської ради №115 від 10.03.2016 про надання дозволу про створення органу самоорганізації населення - будинкового комітету «Загорська 26», свідоцтва про право власності на будинок №26 від 25.11.1999р. та Витяг з Єдиного держаного реєстру юридичних осіб-підприємців та громадських формувань Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Червона калина - Ужгород».

Згідно з положеннями ст. 29 ЦК України, місцем проживання фізичної особи є житло, в якому вона проживає постійно або тимчасово. Місцем проживання фізичної особи у віці від десяти до чотирнадцяти років є місце проживання її батьків (усиновлювачів) або одного з них, з ким вона проживає, опікуна або місцезнаходження навчального закладу чи закладу охорони здоров'я тощо, в якому вона проживає, якщо інше місце проживання не встановлено за згодою між дитиною та батьками (усиновлювачами, опікуном) або організацією, яка виконує щодо неї функції опікуна. Місцем проживання фізичної особи, яка не досягла десяти років, є місце проживання її батьків (усиновлювачів) або одного з них, з ким вона проживає, опікуна або місцезнаходження навчального закладу чи закладу охорони здоров'я, в якому вона проживає.

Враховуючи наведене, ОСОБА_5, 2002 р.н., був зареєстрований за місцем проживанням батьків за адресою: АДРЕСА_1, приміщення №103.

Доказів на спростування даних фактів відповідачі не представили, так само не представили доказів на підтвердження того факту, що залишили житло і тривалий час відсутні в ньому з поважних причин. Тому підстав, за якими б за відповідачами зберігалось право користування жилим приміщенням, в судовому засіданні не встановлено.

Згідно зі ст. 71 ЖК України, за наймачем чи членом його сім'ї протягом шести місяців відсутності зберігається право користування жилим приміщенням; член сім'ї наймача може бути визнаний таким, що втратив право користування жилим приміщенням у разі його відсутності понад 6 місяців без поважної причини, згідно ст. 72 ЖК України. Такі ж правила встановлені і стосовно осіб, що проживали в жилому приміщенні, належному особі на праві приватної власності (ст. 167 ЖК України).

Відповідно до ч.2 ст. 405 ЦК України, член сім'ї власника житла втрачає право користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

Крім того, згідно з ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним, ніхто не може бути протиправно обмежений у цьому праві. Власник у відповідності до ст. 391 ЦК України, має право вимагати усунення перешкод у здійсненні свого права власності. Оскільки, наявність реєстрації відповідача за вказаною адресою є перешкодою для власника, то позивач має право вимагати усунення перешкоди і у такий спосіб, як визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням.

Відповідачі не проживали в приміщення більше року, поважності такого проживання судом не встановлено, а тому відповідачі втратили право користування вказаним жилим приміщенням. Відповідачі не є власниками будинку, тому їх права не є похідними від права власності.

Щодо вимоги про зняття з реєстраційного обліку, то суд вважає таку необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню, оскільки відповідно до ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», рішення суду про визнання особи такою, що втратила право на користування жилим приміщенням є підставою для зняття її з реєстраційного обліку та є обов'язковим для виконання відповідними органами, уповноваженими на зняття такої особи з реєстраційного обліку.

На підставі ст. ст. 71, 72, 167 ЖК України, ст. ст. 321, 391, 405 ЦК України, керуючись ст. ст. 13, 76, 89, 274, 279, 280, 282, 284, 289 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням - задовольнити частково.

ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 (зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ) визнати таким, що втратив право користування жилим приміщенням АДРЕСА_1

ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2 (зареєстровану за адресою: АДРЕСА_1 ) визнати такою, що втратила право користування жилим приміщенням АДРЕСА_1

ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3 (зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ) визнати таким, що втратив право користування жилим приміщенням АДРЕСА_1

У задоволенні решти вимог - відмовити.

Заочне рішення може бути переглянуте Ужгородським міськрайонним судом Закарпатської області, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених Цивільним процесуальним кодексом України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду І.О. Шепетко