Справа № 288/1088/18
Провадження № 2/288/636/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 серпня 2018 року смт Попільня

Попільнянський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді - Зайченко Є. О.,

секретаря судового засідання - Франчук Ю.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Попільня цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - Позивач) 15 серпня 2018 року звернулась до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 (далі - Відповідач) про розірвання шлюбу.

В обґрунтування позову, Позивач вказує, що з Відповідачем по справі вона перебуває в шлюбі, зареєстрованому 19 листопада 2011 року Попільнянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Попільнянського районного управління юстиції у Житомирській області, актовий запис № 83.

Від шлюбу сторони мають дітей: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, батьком яких в свідоцтві про народження записаний Відповідач. На даний час діти проживають разом з Позивачем.

Спільне життя з Відповідачем не склалось, шлюбні відносини припинені, вони проживають окремо, спільне господарство не ведеться. Позивач вважає подальше спільне життя та збереження шлюбу неможливим і суперечить її інтересам та інтересам дітей.

Майновий спір відсутній.

На підставі викладеного, Позивач просить, шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований Попільнянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Попільнянського районного управління юстиції у Житомирській області, актовий запис № 83, - розірвати. Після розірвання шлюбу просила залишити їй прізвище «ОСОБА_1».

Позивач в судове засідання не з'явилась, надала до суду заяву в якій просила справу слухати без її участі. Позовні вимоги підтримала, спросила їх задовольнити.

Відповідач в судове засідання не з'явився, надав до суду заяву в якій просив справу слухати без його участі, позовні вимоги визнає, не заперечує проти їх задоволення.

Відповідно до частини третьої статті 211 ЦПК України, особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.

У відповідності до частини другої статті 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до частини третьої статті 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року N 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» судам роз'яснено, що у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з'ясування і дослідження інших обставин справи.

Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню із наступних підстав.

Принцип захисту судом порушеного права особи будується при встановленні порушення такого права. Так, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (ч.1 ст. 15 ЦК України).

Правом звернення до суду за захистом наділена особа, права якої порушені, невизнані або оспорені.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Відповідно до статті 16 ЦК України особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого немайнового права або майнового права та інтересу у визначені цією статтею способи. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Відповідно до статті 6 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру.

Відповідно до Свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_3, 19 листопада 2011 року, відділом державної реєстрації актів цивільного стану Попільнянського районного управління юстиції Житомирської області, актовий запис № 83, зареєстровано шлюб між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4, яка після державної реєстрації шлюбу змінила своє прізвище на «ОСОБА_1».

Як вбачається з Свідоцтв про народження серії НОМЕР_4, НОМЕР_5 батьками ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, зазначені ОСОБА_2 та ОСОБА_1.

Відповідно до копії довідки виконавчого комітету Квітневої сільської ради Попільнянського району Житомирської області від 08 серпня 2018 року № 1069, діти: ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 проживають разом з матір'ю ОСОБА_1 та знаходяться на її утриманні.

Відповідно до частин другої статті 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Згідно зі статтею 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім'ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя (стаття 110 СК України). Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.

Відповідно до статті 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Відповідно до частини другої статті 114 Сімейного кодексу України - у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.

Згідно з частиною третьою статті 115 Сімейного кодексу України - документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Відповідно до частини четвертої статті 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п. 35 Постанови Пленуму від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз'яснено, що вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд має враховувати положення статті 141 ЦПК України та керуватися тим, що судові витрати, пов'язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача.

При розподілі судових витрат суд враховує те, що Відповідач визнав позов повністю, тому Позивачу необхідно повернути з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову відповідно до частини першої статті 142 ЦПК України, а решта підлягає стягненню з Відповідача.

Керуючись статтями 4, 12, 13, 19, 23, 28, 48, 76, 78, 81, 128, 141, 200, 206, 211, 223, 247, 258, 259, 263-265 ЦПК України; статтями 24, 104, 105, 110, 112 - 115 СК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб зареєстрований, 19 листопада 2011 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану Попільнянського районного управління юстиції Житомирської області, актовий запис № 83, між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4 - розірвати.

Після реєстрації розірвання шлюбу прізвище дружини залишити «ОСОБА_1».

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, РНОКПП - НОМЕР_1, (АДРЕСА_1) на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4 РНОКПП - НОМЕР_2 (АДРЕСА_2) сплачений судовий збір в розмірі 352 гривень 40 копійок.

Повернути ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4 РНОКПП - НОМЕР_2 (АДРЕСА_2) з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову на підставі квитанції №10 від 14 серпня 2018 року, що становить 352 гривні 40 копійок, згідно частини першої статті 142 ЦПК України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Апеляційного суду Житомирської області.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п. 15 п. 1 Розділу ХІІІ Перехідних Положень ЦПК Українив новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Позивач: ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4 РНОКПП - НОМЕР_2 (АДРЕСА_2).

Відповідач: ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, РНОКПП - НОМЕР_1, (АДРЕСА_1).

Суддя Попільнянського

районного суду Є. О. Зайченко