Справа № 766/5697/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 червня 2018 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

головуючого судді Майдан С.І.

при секретарі Найдишак В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м.Херсоні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну розміру аліментів,

встановив:

Позивач звернулася до суду з вказаною позовною заявою. Свої позовні вимоги обґрунтувала тим, що рішенням Комсомольського районного суду м.Херсона від 11.06.2008 року стягнуто з відповідача аліменти на користь позивачки на утримання неповнолітньої доньки ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, у розмірі ? частин від усіх видів заробітку доходів щомісячно починаючи з 13.05.2008 року до досягнення нею повноліття, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. У звязку зі змінами, які були внесені до СК України та ЦПК України мінімальний розмір аліментів на утримання неповнолітнього у 2018 році складає 50% від прожиткового мінімуму на відповідний вік дитини. Починаючи з травня 2008 року відповідач сплачував аліменти частково, а з 2013 року взагалі припинив платити аліменти. У звязку з цим, станом на 31.01.2018 року виникла заборгованість в розмірі 43643,44 грн. Позивач вважає, що розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Тому, позивач просить збільшити розмір аліментів та стягувати із відповідача на її користь аліменти на утримання неповнолітньої дитини у розмірі ? частини з усіх видів його заробітку (доходу), але не менше 50% прожиткового мінімум для дитини відповідного віку, щомісячно і до досягнення повноліття. Судові витрати покласти на відповідача.

Позивач в судове засідання не зявилася, надала до суду заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримала в повному обсязі.

Відповідач в судове засідання не зявився, надав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги визнав в повному обсязі.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що згідно актового запису про шлюб №1160, складеного 17.11.2006 Міським відділом реєстрації актів цивільного стану Херсонського обласного управління юстиції, між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 17.11.2006 року укладено шлюб. Після реєстрації шлюбу дружині присвоєно прізвище «Ульянова».

Згідно актового запису про народження №97, зробленого 22.03.2007 року Суворовським відділом реєстрації актів цивільного стану Херсонського міського управління юстиції, батьками ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, записані ОСОБА_5 та ОСОБА_2.

Рішенням Комсомольського районного суду м.Херсона від 10.06.2008 року стягнуто з ОСОБА_2 аліменти на користь позивачки на утримання неповнолітньої доньки ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, у розмірі ? частин від усіх видів заробітку доходів щомісячно починаючи з 13.05.2008 року до досягнення нею повноліття, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Згідно актового запису про розірвання шлюб №345, складеного 06.10.2009 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Суворовського районного управління юстиції у м.Херсоні, 06.10.2006 року шлюб між сторонами розірвано.

Згідно актового запису про шлюб №252, складеного 14.07.2015 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Коростеню реєстраційної служби Коростенського міськрайонного управління юстиції у Житомирській області, 14.07.2015 року між ОСОБА_6 та ОСОБА_5 зареєстровано шлюб. Після реєстрації шлюбу дружині присвоєно прізвище «Рудченко».

Рішенням Херсонського міського суду Херсонської області від 06.10.2017 року шлюб, укладений 14.07.2015 року між ОСОБА_6 та ОСОБА_7 розірвано. Після розірвання шлюбу прізвище ОСОБА_6 залишити без змін ОСОБА_6. Відновити ОСОБА_7 дошлюбне прізвище ОСОБА_5.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 06.10.2017 року внесено виправлення у вступну та резолютивну частину рішення Херсонського міського суду Херсонської області №766/5577/17 від 06.10.207 року, а саме: замість «Після розірвання шлюбу прізвище ОСОБА_6 залишити без змін ОСОБА_6. Відновити ОСОБА_7 дошлюбне прізвище ОСОБА_5» читати «Після розірвання шлюбу прізвища подружжя залишити без змін».

Згідно актового запису про шлюб №357, складеного 27.10.2017 року Дніпровським районним відділом у місті Херсоні відділом державної реєстрації актів цивільного стану, між ОСОБА_8 та ОСОБА_7 27.10.2017 зареєстровано шлюб. Після реєстрації шлюбу дружині присвоєно прізвище «Степанова».

З домовою книги вбачається, що в буд.8 по вул.Верьовчина с.Кошимани м.Херсон зареєстровані та проживають позивач зі своєю донькою - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, що також підтверджується довідками №624 від 28.02.2018 року, №627 від 28.02.2018 року.

Відповідно до довідки-розрахунку від 31.01.2018 року №13, виданої Суворовським районним відділом державної виконавчої служби м.Херсон ГТУЮ у Херсонській області, заборгованість по сплаті аліментів з ОСОБА_2 станом на 31.01.2018 року складає 43 643,44 грн.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 27 Конвенції ООН про права дитини від 20 листопада 1989 року, яка ратифікована Постановою Верховної Ради України № 789ХІІ (78912) від 27 лютого 1991 року та набула чинності для України 27 вересня 1991 року, держава визнає право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Батьки або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини.

За змістом ст. 180 СК України батьки зобов'язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина (ч. 3ст. 181 СК України).

Відповідно до ст. 182 СК України при визначенні розміру аліментів суд враховує: стан здоров'я та матеріальне становище дитини; стан здоров'я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; наявність рухомого та нерухомого майна, грошових коштів; доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; інші обставини, що мають істотне значення.

Відповідно до положень ст. 183 СК України розмір аліментів визначається у частці від заробітку (доходу) матері, батька дитини.

Крім того, суд за заявою одержувача визначає розмір аліментів у твердій грошовій сумі (ч.1ст. 184 СК України).

При цьому підстави визначення розміру аліментів у частках до заробітку (доходу) або у твердій сумі визначаються з урахуванням як положень ст. 182 СК України, так і положень ст.ст.183,184 СК України.

Частина перша статті 192 СК України передбачає, що розмір аліментів, визначений за рішенням суду або за домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров'я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Згідно з п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року №3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справи щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» розмір аліментів, визначений судовим рішенням або за домовленістю між батьками, суд може змінити за позовом платника або одержувача аліментів у зв'язку зі зміною матеріального чи сімейного стану, погіршення чи поліпшення здоров'я когось із них.

Враховуючи зміст ст.ст.181,192 СК України, розмір аліментів, визначений рішенням суду, не вважається незмінним. Отже, у зв'язку із значним покращенням матеріального становища платника аліментів матір дитини може подати до суду заяву про збільшення розміру аліментів. Значне погіршення матеріального становища батька може бути підставою для його вимоги про зменшення розміру аліментів.

Відповідно до ст.183 та ст.184 СК України за рішенням суду розмір аліментів визначається у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі.

Сімейний кодекс України передбачає підстави для зміни розміру аліментів, визначеного за рішенням суду, але не пов'язує їх зі способом присудження (ч. 3ст. 181 СК України). Стаття 192 СК України тільки вказує на можливість зміни раніше встановленого розміру аліментів за наявності доведених в судовому порядку підстав, а саме: зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров'я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч.3 ст. 184 СК України той із батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина, має право звернутися до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення аліментів у розмірі 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Право вимагати заміни розміру аліментів шляхом зміни способу присудження аліментів не може заперечуватися, адже можливість вибору способу присудження аліментів з огляду на мінливість життєвих обставин, зазначених ст.ст. 182-184 СК України, не може обмежуватися разовим її здійсненням.

З огляду на відсутність імперативної заборони змінювати розмір аліментів шляхом зміни способу їх присудження, за положеннями ст. 192 СК України зміна розміру аліментів може мати під собою зміну способу їх присудження (зміна розміру аліментів, стягнутих за рішенням суду у частці від заробітку (доходу) матері, батька дитини на розмір аліментів, визначений у певній твердій грошовій сумі та навпаки).

Отже з урахуванням встановлених вище обставин, суд вважає, за необхідне збільшити розмір аліментів, який було встановлено рішенням Комсомольського районного суду м.Херсона від 10.06.2008 року, які стягується з відповідача на користь позивача на утримання неповнолітньої доньки у розмірі ? частин від усіх видів заробітку доходів щомісячно починаючи з 13.05.2008 року до досягнення нею повноліття, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку на ? усіх видів доходу, але не менше 50% прожиткового мінімум для дитини відповідного віку щомісячно і до досягнення повноліття.

Таким чином позовні вимоги підлягають задоволенню.

Також, відповідно до ст.141 ЦПК України з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 704,80 гривень.

Керуючись ст.ст.12,13,76,81, 89, 259, 263-265, 355 ЦПК України, суд

вирішив:

ОСОБА_9 Миколаївни до ОСОБА_2 про зміну розміру аліментів задовольнити.

Збільшити визначену рішенням Комсомольського районного суду м.Херсгона від 11.06.2008 року суму аліментів з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, ІН:НОМЕР_1,на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4, на утримання неповнолітньої доньки ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, у розмірі ? частини з усіх видів його заробітку (доходу), але не менше 50% прожиткового мінімум для дитини відповідного віку щомісячно і до досягнення повноліття, починаючи з 04.04.2018 року.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, ІН:НОМЕР_1, судовий збір у розмірі 704,80 гривень на користь держави.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до апеляційного суду Херсонської області в порядку ст. 355 ЦПК України.

У відповідності до п.п.15.5 ч.1 Розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Херсонський міський суд Херсонської області.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: С.І.Майдан