Житомирський апеляційний суд
Справа №279/6059/16-ц Головуючий у 1-й інст. Коваленко В.П.
Категорія 5 Доповідач Шевчук А. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 грудня 2018 року Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючої судді Шевчук А.М.,

суддів: Талько О.Б., Коломієць О.С.,

з участю секретаря судового засідання Пеклін Л.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі

виділені матеріали цивільної справи №279/6059/16-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення порядку користування майном, усунення перешкод у здійсненні права користування майном та заборону вчинення дій щодо порушення права власності

за апеляційною скаргою представника ОСОБА_2 ОСОБА_3

на ухвалу Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 18 жовтня 2018 року, яка постановлена під головуванням судді Коваленко В.П. у м. Коростені,

в с т а н о в и в:

У жовтні 2018 року ОСОБА_2 заявила клопотання про призначення повторної судової будівельно-технічної експертизи у вищевказаній справі, проведення якої просить доручити експерту Житомирського відділення Київського НДІСЕ. Клопотання обґрунтовувала тим, що висновок експерта ОСОБА_4 за наслідками проведення судової оціночно-будівельної та будівельно-технічної експертизи, яка призначалася ухвалою Коростенського міськрайонного суду від 11 серпня 2017 року, викликає у неї сумніви в правильності визначення дійсної ринкової вартості нежитлового приміщення по вул. Сосновського,29, в м. Коростені Житомирської області. Оскільки для визначення ринкової вартості одного квадратного метра площі обєкта, що досліджувався, для порівняння були використані аналогічні обєкти, що розташовані в інших районах м. Коростеня, зокрема, в його центральній частині та в районі центрального ринку, що істотно впливає на ціну обєкта вцілому в бік збільшення, то визначена ринкова вартість спірного обєкта нерухомого майна є завищеною. Окрім того, право на звернення із клопотанням про призначення повторної експертизи є способом отримання доказів.

Ухвалою Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 18 жовтня 2018 року в задоволенні клопотання про призначення повторної судової будівельно-технічної експертизи відмовлено.

Не погодившись із ухвалою суду першої інстанції, представник ОСОБА_2 ОСОБА_3 подав апеляційну скаргу. Посилаючись на порушення норм процесуального права, просить ухвалу скасувати та направити справу до суду першої інстанції для вирішення питання про призначення повторної судової будівельно-технічної експертизи. Зокрема зазначає, що призначення повторної експертизи має на меті встановлення обєктивних даних про дійсну ринкову вартість обєкту, оскільки його вартість є завищеною, що не дає можливості сторонам врегулювати питання його поділу. Відмовляючи у задоволенні клопотання, суд першої інстанції не вжив усіх передбачених вимогами процесуального законодавства заходів, спрямованих на здобуття доказів у справі, чим обмежив право відповідача на їх одержання.

Ухвалою Житомирського апеляційного суду від 26 грудня 2018 року представнику відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_3 доповнення до апеляційної скарги повернуті на підставі частини першої ст.364 ЦПК України, оскільки право на доповнення апеляційної скарги може бути реалізоване лише протягом строку на її апеляційне оскарження.

Перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів апеляційного суду доходить до висновку, що скарга не може бути задоволена з наступних підстав.

Відповідно до частини другої ст.113 ЦПК України, якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумнів в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

Для проведення оцінки майна застосовуються такі основні методичні підходи: витратний (майновий для оцінки обєктів у формі цілісного майнового комплексу та у формі фінансових інтересів); дохідний; порівняльний.

Порівняльний підхід ґрунтується на врахуванні принципів заміщення та попиту і пропонування. Порівняльний підхід передбачає аналіз цін продажу та пропонування подібного майна з відповідним коригуванням відмінностей між обєктами порівняння та обєктом оцінки.

Для визначення ринкової вартості обєкта оцінки у матеріальній формі із застосуванням порівняльного підходу інформація про подібне майно повинна відповідати таким критеріям: умови угод купівлі-продажу або умови пропонування щодо укладення таких угод не відрізняються від умов, які відповідають вимогам, що висуваються для визначення ринкової вартості; продаж подібного майна відбувається з дотриманням типових умов оплати; умови на ринку подібного майна, що визначали формування цін продажу або пропонування, на дату оцінки істотно не змінилися або зміни, які відбулися, можуть бути враховані.

У висновку судового експерта ОСОБА_4 за наслідками проведення судової оціночно-будівельної та будівельно-технічної експертизи від 08 листопада 2017 року №758/10.17, яка проведена за ухвалою Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 11 серпня 2017 року, зазначено, що обєкт дослідження нежитлове приміщення по вулиці Сосновського,29, в м. Коростені Житомирської області оглядався експертом у світлий час доби в присутності представника позивача та відповідача ОСОБА_2

При відповіді на перше питання експертизи щодо визначення дійсної вартості спірного нежитлового приміщення експертом використовувався, зокрема, й порівняльний підхід.

Так, у розділі 2.9 висновку експерт констатує, що на ринку відсутні або майже відсутні, по різним причинам, дані про реальні угоди з продажу-купівлі обєктів нерухомості аналогічного до обєкта дослідження функціонального призначення. Тому при порівняльному аналізі вартості обєктів експерт прийняла за основу ціни пропозицій. Такий підхід є виправданим із точки зору потенційного покупця, який насамперед проаналізує спочатку поточні ринкові пропозиції і прийде до висновку про реальну ціну (для себе) запропонованого обєкта, враховуючи всі його вади та недоліки відносно обєктів порівняння.

Для проведення оцінки за порівняльним підходом було проведено аналіз ринку торгівельної нерухомості міста Коростеня. Інформація стосовно пропозицій продажу нерухомості взята з баз даних агентств нерухомості міста Житомира, інформаційної мережі Інтернет.

Із усіх пропозицій продажу нерухомості: обиралися ті, котрі пропонуються до використання як приміщення та будівлі подібного до досліджуваного обєкта функціонального призначення; обиралися обєкти порівняння, що мають найбільш близьке місце розташування до району розташування досліджуваного обєкта; обиралися обєкти порівняння, що за конструктивними елементами і призначенням є подібними до досліджуваних приміщень; площа обєктів порівняння наближена до розміру площ обєкта дослідження.

Таке визначення вартості обєкта дослідження цілком відповідає положенням Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10 вересня 2003 року №1440, пункт 49 якого передбачає, що основними елементами порівняння є характеристики подібного майна за місцем його розташування, фізичними та функціональними ознаками, умовами продажу тощо. Коригування вартості подібного майна здійснюється шляхом додавання або вирахування грошової суми із застосуванням коефіцієнта (відсотка) до ціни продажу (пропонування) зазначеного майна або шляхом їх комбінування.

Із огляду на вищевикладене доводи апеляційної скарги не змінюють висновків суду першої інстанції про те, що суду не надано доказів, які б викликали сумнів щодо ринкової вартості одного квадратного метра площі обєкту нежитлового приміщення, а тому доводи апеляційної скарги із цього приводу є надуманими.

Стосовно доказової бази, то наразі учасник справи не обмежується у праві подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення, зокрема, щодо ринкової вартості спірного нерухомого обєкта, але таких дій не вчинено.

Окрім того, заявлено клопотання про призначення повторної судової будівельно-технічної експертизи, хоча фактично йдеться про призначення повторної судової оціночно-будівельної експертизи, оскільки доводи апеляційної скарги стосуються визначення дійсної ринкової вартості спірного нерухомого нежитлового приміщення.

Отже суд першої інстанції постановив ухвалу з додержанням норм права, а тому вона залишається без змін, що відповідає положенням ст.375 ЦПК України.

Керуючись ст.ст.259,268,367-368,374-375,381-384 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_2 ОСОБА_3 залишити без задоволення, а ухвалу Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 18 жовтня 2018 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і не підлягає оскарженню в касаційному порядку.

Головуюча Судді:

Повний текст постанови складений 29 грудня 2018 року.