№ 201/5584/18
провадження 2/201/1989/2018
УХВАЛА

31 серпня 2018 року Жовтневий районний суд

м. Дніпропетровська

в складі: головуючого

судді Антонюка О.А.

з секретарем Плевако О.О.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Дніпро цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 і ОСОБА_6, третя особа Дніпровська міська рада про виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності, припинення права власності, визнання права власності, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 23 травня 2018 року звернулася до суду з позовом до відповідачів ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 і ОСОБА_6 про виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності, припинення права власності, визнання права власності, позовні вимоги не змінювалися, але уточнювалися і доповнювалися. Ухвалою судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 06 червня 2018 року вказана справа була прийнята до провадження та призначено проведення судового засідання, розглядалися клопотання, виносилися ухвали, справа по суті не слухалася і спір не вирішено.

В судове засідання від позивача надійшло клопотання про залишення позовних вимог без розгляду. Суд вважає клопотання обґрунтованим, вимоги позову підлягаючими залишенню без розгляду, виходячи з наступного.

Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Позивач підтримав клопотання і наполягав на його задоволенні. Відповідачі фактично не заперечували проти заявленого клопотання, вважаючи це правом сторони.

Зясувавши думку учасників судового спору, перевіривши матеріали цивільної справи, суд, розяснивши наслідки залишення позовних вимог без розгляду, вважає можливим задоволення вказаного клопотання, оскільки воно грунтуються на законі: позивач відповідно до ст. 49 ЦПК України на протязі всього часу слухання справи має право збільшувати або зменшувати розмір позовних вимог, має право на залишення вимог без розгляду, цим не порушуються права та охоронювані законом інтереси інших осіб, повноваження на заявлення такого клопотання є, а тому дану справу у вказаній частині слід залишити без розгляду.

Також слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. У звязку з наведеним, залишення позову без руху з підстав, передбачених законом (невідповідність позовної заяви вимогам щодо її змісту, несплата судового збору тощо), залишення позову без розгляду не є порушенням права на справедливий судовий захист. Разом з тим, Європейський суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним.

Слід звернути увагу і на те, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобовязана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у справі за її участю, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обовязки.

Приймаючи до уваги вказане, суд приходить до висновку про те, що належним чином повідомлений про слухання справи позивач у встановленому законом порядку повідомив суд про можливість залишення позову без розгляду і розгляду справи за його відсутності, а тому дану цивільну справу слід залишити без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. 43, 49, 257, 258-261, 352-354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 і ОСОБА_6, третя особа Дніпровська міська рада про виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності, припинення права власності, визнання права власності залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили 31 серпня 2018 року.

Ухвалу може бути оскаржено в апеляційний суд Дніпропетровської області шляхом подання апеляційної скарги протягом 15 днів з дня проголошення ухвали, а у разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя