Провадження № 2-р/752/19/18
У Х В А Л А

про роз"яснення рішення суду

20.07.2018 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі

головуючого судді Шевченко Т.М.

з участю секретаря Веселовської А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву ОСОБА_1 про роз"яснення рішення суду, -

в с т а н о в и в:

заочним рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 19 грудня 2017 року, ухваленого у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя, у порядку поділу майна, що є спільною сумісною власністю подружжя, визнати за ОСОБА_2 право власності на квартиру АДРЕСА_1, загальною площею 59,7 кв.метрів, житловою площею 45,1 кв.метрів, припинивши право власності на вказану квартиру за ОСОБА_1. У порядку поділу майна, що є спільною сумісною власністю подружжя, визнати за ОСОБА_1 право власності на житловий будинок, загальною площею 98,7 кв.метрів, житловою площею 45.2 кв.метрів, за адресою: АДРЕСА_2, припинивши право власності на вказаний житловий будинок за ОСОБА_2. У порядку поділу майна, що є спільною сумісною власністю подружжя, визнати за ОСОБА_1 право власності на автомобіль "Рено" номерний знак НОМЕР_1, припинивши право власності на вказаний автомобіль за ОСОБА_2. У порядку поділу майна, що є спільною сумісною власністю подружжя, виділити у власність ОСОБА_1 велосипед моделі "Хiaomi" серійний номер НОМЕР_2, диван "Багама", тумбу для раковини "Ibiza", стельовик Altalusse INL, електричну білу сушарку, пластикову оборотну мийку Eurodomo, змішувач Franke Pola, мікроскоп Bresser duolux.

Відповідач ОСОБА_1 звернувся у суд із заявою про роз"яснення рішення суду.

В судовому засіданні заявник підтримав вимоги заяви та просив задовольнити.

Представник ОСОБА_2 в судовому засіданні заперечувала проти задоволення заяви, зазначивши про необгрунтованість вимог заявника.

Вислухавши учасників судового розгляду та дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз'яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення.

Подання заяви про роз'яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред'явлене до примусового виконання (ч. 2 ст. 271 ЦПК України).

При цьому, роз'яснення рішення суду можливе тоді, коло воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілими, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Таким чином, в заяві про роз'яснення рішення має бути зазначено, що саме у резолютивній частині рішення є незрозумілим для його виконання, в чому полягає незрозумілість рішення, які припускаються варіанти тлумачення рішення, як це впливає на його виконання.

Роз'яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю, якщо воно є неясним та незрозумілим як для осіб, щодо яких воно постановлене, так і тих, що будуть здійснювати його виконання.

Зі змісту поданої ОСОБА_1 заяви про роз'яснення рішення вбачається, що заявнику фактично незрозуміло порядок його повідомлення про час та місце розгляду справи.

Ураховуючи, що заява про роз'яснення рішення суду не містить доводів, що рішення суду є незрозумілим та викликає труднощі щодо його виконання, суд приходить до висновку, що відсутні правові підстави, передбачені ст. 271 ЦПК України, для роз'яснення заочного рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 19 грудня 2017 року, а тому в задоволенні заяви слід відмовити.

Про роз'яснення або відмову у роз'ясненні судового рішення суд постановляє ухвалу (ч. 4 ст. 271 ЦПК України).

На підставі викладеного та керуючись ст. 268, 271 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про роз'яснення заочного рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 19 грудня 2017 року - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду міста Києва через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом п'ятнадцяти днів з дня складення ухвали. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя