Справа № 303/5562/15-ц
П О С Т А Н О В А

Іменем України

11 липня 2018 року м. Ужгород

апеляційний суд Закарпатської області у складі колегії суддів:

головуючого судді-доповідача: ОСОБА_1

суддів: Куштана Б.П., Бисага Т.Ю.

з участю секретаря судового засідання: Волощук В.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Мукачівського міськрайонного суду про залишення без розгляду зустрічного позову, постановлену 04 жовтня 2017 року головуючим суддею Куцкір Ю.Ю. за зустрічним позовом ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства «ОТП Банк» про визнання недійсними кредитних договорів, -

встановив:

Зазначеною ухвалою зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 залишено без розгляду в звязку з повторною неявкою у судове засідання належним чином повідомленого позивача та його представника.

ОСОБА_2 в апеляційній скарзі ставить питання про скасування ухвали як такої, що постановлена з порушенням норм процесуального права та направлення справи до суду першої інстанції для продовження розгляду. Зокрема, вказує на те, що вона не повідомлялася належним чином про час і місце судового розгляду. Також вказує, що суд не сприяв всебічному і повному зясуванню обставин справи.

Апеляційний суд, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи і обговоривши підстави апеляційної скарги, вважає, що така підлягає відхиленню, виходячи з наступних мотивів.

Залишаючи без розгляду зустрічну позовну заяву, суд першої інстанції послався на те, що позивач та його представник у судове засідання не зявився повторно, хоча про час і місце розгляду були повідомлені належним чином.

З даним висновком суду першої інстанції погоджується колегія суддів, зважаючи на наступне.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 207 ЦПК України (в редакції чинній на час постановлення ухвали), суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не зявився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Дана норма кореспондується з ч. 3 ст. 169 ЦПК України (в редакції чинній на час постановлення ухвали).

Частиною 5 ст. 76 ЦПК України (в редакції чинній на час постановлення ухвали) передбачено, що вручення судової повістки представникові особи, яка бере участь в справі, вважається врученням повістки і цій особі.

Згідно з ч. 6 ст. 74 ЦПК України (в редакції чинній на час постановлення ухвали) особи, які беруть участь у справі, а також свідки, експерти, спеціалісти і перекладачі можуть бути повідомлені або викликані в суд телеграмою, факсом чи за допомогою інших засобів зв'язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику.

Наказом Державної судової адміністрації України від 01.06.2013 р. за №73 затверджено Порядок надсилання учасникам судового процесу (кримінального провадження) текстів судових повісток у вигляді SMS-повідомлень.

У відповідності до п. 2 вказаного Порядку текст судової повістки може бути надісланий судом учаснику SMS-повідомленням лише після подання ним до суду заявки про намір отримання судової повістки в електронному вигляді за допомогою SMS-повідомлення. Така заявка оформляється безпосередньо в суді або шляхом роздрукування та заповнення Учасником форми, яка розміщена на офіційному веб-порталі судової влади України.

Результат доставки SMS-повідомлення на номер мобільного телефону Учасника (дата та час доставки або причина недоставки) автоматично розміщується у відповідному електронному реєстрі автоматизованої системи документообігу.

Відповідальний працівник апарату суду роздруковує таке повідомлення та долучає його до матеріалів справи.

Тобто, у разі подання учасником судового процесу заяви про намір отримання ним судової повістки в електронному вигляді за допомогою SMS-повідомлення, відповідне повідомлення про доставку такої повістки роздруковане з автоматизованої системи документообігу суду вважається належним доказом повідомлення учасника про час і місце судового розгляду.

Як вбачається з матеріалів справи представник ОСОБА_2 адвокат ОСОБА_3 подавав до суду першої інстанції заяву про отримання судової повістки в електронному вигляді за допомогою SMS-повідомлення (а.с.120).

Відповідно до Довідок про доставку SMS, сформованих у відповідності до вищезазначеного Порядку, ОСОБА_3 повідомлявся за допомогою SMS-повідомлення про судові засідання призначені на 07.09.2017 р. о 14:30 та на 04.10.2017 р. о 14:30 (а.с.180, 193).

Таким чином, враховуючи приписи ч. 6 ст. 74, ч. 5 ст. 76 ЦПК України (в редакції чинній на час постановлення ухвали), ОСОБА_2 вважається належним чином повідомленою про обидві судові засідання призначені на 07.09.2017 р. та на 04.10.2017 р., у які ні вона, ні її представник не зявилися.

Таким чином, позивач та його представник повторно не зявились у судове засідання, будучи належним чином повідомленим про час і місце судового розгляду, та про розгляд справи за його відсутності не заявляв, а тому, в суду першої інстанції були наявні усі правові підстави для залишення позову без розгляду.

Доводи апеляційної скарги даного висновку суду першої інстанції не спростовують.

При цьому, колегія суддів не погоджується з посилання апелянта на порушення судом першої інстанції приписів ч. 4 ст. 10 ЦПК України (в редакції чинній на час постановлення ухвали), зважаючи на наступне.

Так, зустрічний позов подано до суду першої інстанції у січні 2016 року. Після цього позивач та його представник неодноразово викликалися у судові засідання в які систематично не зявлялися (крім одного), подаючи при цьому постійно заяви про відкладення розгляду справи.

Представник позивача ОСОБА_3 зявився лише в одне судове засідання від 09.02.2016 року в якому вирішувалося його клопотання про призначення судової експертизи, яке було задоволено (а.с.149-151). Однак, сама експертиза не була проведена у звязку з не оплатою (а.с.165). Після чого, позивач та його представник неодноразово не зявлялися в судові засідання, подаючи при цьому заяви про відкладення розгляду справи.

Вказане свідчить про те, що судом першої інстанції в повній мірі дотримано обовязку щодо сприяння всебічному і повному зясуванню обставин справи, а посилання апелянта на зворотне є безпідставним.

Отже, суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, правильно застосував процесуальний закон та дотримався процедури розгляду справи, що у відповідності до положень ст. 375 ЦПК України є підставою для залишення апеляційної скарги без задоволення, а ухвали суду першої інстанції без змін.

Виходячи з наведеного та керуючись нормами статей 367, 368, 374, 375, 381, 382 і 384 ЦПК України, апеляційний суд, -

постановив:

апеляційну скаргу ОСОБА_2, залишити без задоволення.

Ухвалу Мукачівського міськрайонного суду від 04 жовтня 2017 року про залишення без розгляду зустрічного позову, залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови суду складено 12 липня 2018 року.

Суддя-доповідач

Судді