Справа № 686/4463/18
УХВАЛА
31 травня 2018 року Хмельницький міськрайонний суд в складі:
головуючого судді Стефанишина С.Л.,
за участю секретаря судового засідання Ніколайчук А.В.,
представника позивача ОСОБА_1, представника третьої особи ОСОБА_2
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про розподіл спільної сумісної власності,-
Так, ОСОБА_4 при зверненні до суду з зустрічним позовом вищезазначені вимоги закону не виконано, а саме: до зустрічного позову не додано оригіналу документу про сплату судового збору та не зазначено доказів, що підтверджують ціну позову.
Виходячи із змісту ч. 2 ст. 2 Закону України «Про судовий збір» розмір судового збору залежить від ціни позову, а тому визначення ціни позову має важливе значення для визначення розміру судового збору.
Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення державного мита та інших обов`язкових платежів визначений постановою Кабінету Міністрів України «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обовязкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21 серпня 2014 року № 358.
У відповідності до п.п. 1 п. 1 вказаної вище постанови оціночною вартістю для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства є ринкова вартість, розрахована відповідно до національних стандартів та інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна і майнових прав.
Також, згідно вимог даної Постанови, оцінка об`єкта для цілей оподаткування здійснюється суб`єктами оціночної діяльності, які відповідають вимогам, установленим Законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», у складі яких працює хоча б один оцінювач, який отримав кваліфікаційне свідоцтво оцінювача відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» хоча б за однією з таких спеціалізацій у межах напряму 1 «Оцінка об`єктів у матеріальній формі» і напряму 2 «Оцінка цілісних майнових комплексів, паїв, цінних паперів, майнових прав та нематеріальних активів, у тому числі прав на об`єкти інтелектуальної власності».
Документ, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання відповідно до договору це звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»
Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.
Відповідно до п.1 ст.4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Разом з тим, що ст. 4 Закону України розмір судового збору для фізичних осіб за вимогами майнового характеру ставка судового збору становить 1 % ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто ціна позову не менше 704 грн. 80 коп. та не більше 8 810 грн. 00 грн.
З огляду на те, що дійсна ціну позову, не зазначена, не може бути перевірена судом відповідними доказами, зокрема звітом про оцінку майна, а відтак відсутня можливість перевірки розміру судового збору, який був сплачений позивачем у звязку з чим необхідно доплатити судовий збір, про що до суду надати відповідну квитанцію, або надати документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
За таких обставин позовну заяву слід залишити без руху і надати строк для усунення описаних недоліків та здійснити оплату судового збору за майнову вимогу.
Реквізитами для сплати судового збору:
Крім того, позивач просить відстрочити сплату судового збору за подачу зустрічного позову у звязку із скрутним матеріальним становищем.
Відповідно до ст. 1 Закону України "Про судовий збір", судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом.
Стаття 5 цього Закону передбачає перелік осіб, які звільняються від сплати судового збору, до якого позивач не належить.
Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.
Як зазначено у п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014р. "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах", єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зістаттею 10 ЦПК, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.
Розглянувши доводи позивача щодо відстрочення сплати судового збору, не вбачаю обґрунтованих та переконливих підстав для відстрочення позивачу сплати судового збору, оскільки ним не надано суду достатніх доказів на підтвердження його скрутного матеріального становища.
Беручи до уваги вищевикладене, а також конституційний принцип рівності сторін перед законом і судом, вважаю, що позивач, як сторона у справі, має виконувати встановлений законодавством обов'язок сплати судового збору.
Згідно ч. ч. 1, 2ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Згідно ч.3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначеністаттями 175 і 177цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.
Керуючись ст. 175, 185, 258, 260, 261 ЦПК України, суд, -
п о с т а н о в и в:
У задоволенні клопотання ОСОБА_4 про відстрочення судовогозбору за подачу зустрічного позову - відмовити.
Матеріали зустрічної позовної заяви ОСОБА_4до ОСОБА_3 про визнання майна особистою приватною власністю- залишити без руху.
Надати позивачу термін для усунення недоліків, викладених в описовій частині ухвали протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Роз'яснити позивачу, що у випадку не виконання ухвали суду, заява на підставі ст. 185 ЦПК України буде вважатись неподаною та йому повернута.
Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається: court.gov.ua/fair/sud2218/.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Суддя: С. Стефанишин