24.09.2018 Справа № 363/3223/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 вересня 2018 року Вишгородський районний суд Київської області в складі:

головуючого-судді Чіркова Г.Є.,

при секретарі Гавриленко Ю.С.,

за участю позивача ОСОБА_2,

представника позивача ОСОБА_3,

представника відповідача ОСОБА_4,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вишгороді цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_5 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди заподіяної внаслідок пожежі,

встановив:

позивач звернувся до суду з даним позовом, в якому просить стягнути з ОСОБА_5 заподіяну йому матеріальну шкоду в розмірі 97614 грн. 88 коп. та моральну шкоду в розмірі 200 000 грн. внаслідок пожежі.

Свій позов обґрунтовує тим, що 01 червня 2017 року в квартирі № 50, яка належить ОСОБА_5, що знаходиться на 9 поверсі будинку по вул. Шоледенка, 6 в м. Вишгороді сталася пожежа внаслідок необережного поводження з вогнем, що підтверджується актом про пожежу від 01.07.2017 року.

Квартира позивача знаходиться на 8 поверсі цього ж будинку № 44. За наслідками гасіння пожежі органами ДСНС відбулося залиття квартири позивача, що спричинило останньому майнову шкоду в розмірі 97 614 грн. 88 коп. та моральну шкоду у розмірі 200 000 грн., що полягає в душевних стражданням позивача, втраті спокою, душевного болю за знищене та пошкоджене майно, порушення звичаєвого устрою життя.

Позивач в суду пояснив, що після пожежі і залиття його квартири проживати в ній не було можливості, квартира потребувала ремонту, його родина втратила житло. А тому його сім'я переїхала в інше житло, а він взяв кредит в трьох банках (25 000 грн. в ПАТ «Укрсиббанк», 13 000 грн. 00 коп. в ПАТ «ОСОБА_6 Аваль», 8 000 в ПАТ «КБ «ПриватБанк») і власними силами робив ремонт по відновленню пошкодженої квартири.

В судовому засіданні позивач та його представник позов підтримали в повному обсязі, просили про його задоволення.

Представник відповідачки позовні вимоги не визнала. Надала до суду відзив на позовну заяву, де зазначила, що пожежа виникла не з вини відповідачки, на момент виникнення пожежі її не було вдома, а відповідальність за пожежу й заподіяну шкоду має нести ОСОБА_7, який помер при пожежі.

Заслухавши сторони, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного.

Як убачається з матеріалів справи, 01 червня 2017 року близько 17 год. 50 хв. в квартирі АДРЕСА_1 на 9 поверсі виникла пожежа, що підтверджується актом про пожежу від 01 червня 2017 року складеного головним інспектором Вишгородського району ГУ ДСНС України у Київській області майором служби ЦЗ ОСОБА_8 Пожежу ліквідовано о 19 год. 49 хв. 01 червня 2017 року.

Орієнтовно визначено, що прямі збитки від пожежі становлять 10 000 грн., побічні збитки - 182 820 грн.

Внаслідок гасіння пожежі сталося залиття квартири позивача, поверхом нижче.

Згідно акту обстеження житлового приміщення по факту затоплення від 02 червня 2017 року АДРЕСА_2, встановлено, що затоплення відбулося внаслідок гасіння пожежі, яка сталася в квартирі № 50, поверхом вище.

При обстеженні виявлено: при вході на балкон навколо вікна спостерігаються мокрі плями на відкосах, на самому балконі оббивка потребує заміни ( мокра, набухла ); на стелі в кімнаті на 2-х міжпанельних швах проявились мокрі жовті плями; в коридорі повністю мокра стеля в жовтих плямах, справа на стіні мокрий міжпанельний шов зліва між стелею і стіною жовті плями в кутку, на стелі спостерігаються маленькі тріщини; в другій кімнаті зліва від входу мокрий куток між стелею та стіною, по стіні мокрі жовті потьоки. біля вікна на стіні справа мокрі плями в кутку. На кухні в лівому кутку мокрі плями; в ванній кімнаті мокра стіна, на стелі мокрі плями навколо лампочок; при вході в квартиру в міжквартирному коридорі мокрий куток зліва, на стелі плями на міжпанельному шві. Потребує заміни ламінат.

Пошкодження внутрішнього оздоблення квартири позивача підтверджується також й даними фотознімків.

Відповідачка є власником квартири, в якій сталась пожежа, що підтверджується довідкою КП «Вишгородське БТІ» від 01.08.2017 року № 820.

Згідно свідоцтва про право власності на житло від 28.11.2005 року позивач є співвласником квартири АДРЕСА_3.

Як пояснив в суді позивач, протягом 2016 - 2017 років він у вказаній квартирі (перед її залиттям унаслідок пожежі) зробив ремонт на загальну суму 88 124 грн. 88 коп., згідно наданих про це розрахунків та квитанцій.

Відповідно до висновку № ED-1727-1-822.17 будівельно-технічного експертного дослідження від 05 серпня 2017 року внаслідок залиття квартири АДРЕСА_4 завдано матеріальну шкоду в розмірі 59 516 грн. 88 коп.

Відповідно до ч. 6 ст. 55 Кодексу цивільного захисту України обов'язок із забезпечення пожежної безпеки в жилих приміщеннях державного, комунального, громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів покладається на квартиронаймачів і власників квартир, а в жилих приміщеннях приватного житлового фонду та інших спорудах, приватних житлових будинках садибного типу, дачних і садових будинках з господарськими спорудами та будівлями - на їх власників або наймачів, якщо це обумовлено договором найму.

Згідно ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками серед іншого визнаються втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням майна, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Відповідно до ст. 322 ЦК України власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до ст. 323 ЦК України ризик випадкового знищення та випадкового пошкодження (псування) майна несе його власник, якщо інше не встановлено договором або законом.

За ст. 1166 ЦК України шкода, завдана майну фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

За ст.ст.10, 151, 177 ЖК України, громадяни зобов'язані дбайливо ставитися до будинку, в якому вони проживають, використовувати жиле приміщення відповідно до його призначення, дотримуватись правил користування жилими приміщеннями, зобов'язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання, до об'єктів благоустрою, дотримуватись правил утримання жилого будинку і придомової території, правил пожежної безпеки.

Статтею 1192 ЦК України передбачено, що з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Враховуючи викладені норми Закону саме відповідач, як власник житла повинна нести відповідальність за шкоду заподіяну внаслідок неналежного утримання жилого приміщення й залиття через пожежу сусідньої квартири позивача.

Доводи відповідача про те, що відповідальність за заподіяну шкоду має нести особа, яка допустила необережне поводження з вогнем і загинула в пожежі - ОСОБА_7, на вимогах закону не ґрунтується, коли дані про те, що останній був законним володільцем чи користувачем (наймачем) квартири відповідачки у справі відсутні.

Підстав для покладення цивільної відповідальності за заподіяну шкоду в цій справі на останнього судом не встановлено.

Визначаючи розмір матеріальної шкоди, суд приймає до уваги висновок експертного дослідження, яким згідно вимог ст. 22 ЦК України визначено розмір завданої шкоди.

Що стосується договірної ціни на ремонт квартири визначеної ТОВ «ЕНЕРДЖІ СЕРВІС» в сумі 97 614 грн. 88 коп., то витрати в такому розмірі на ремонт квартири позивач не поніс й підстав стягувати таку суму відшкодування на його користь судом не встановлено.

Відповідно до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема, в душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку зі знищенням чи пошкодженням її майна.

Згідно зі ст.1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала.

Визначаючи розмір моральної шкоди, суд враховує характер, глибину та тривалість душевних страждань позивача, яких він зазнав в зв'язку з пошкодженням житла і майна та втраті спокою, душевного болю у зв'язку із знищенням майна, порушення звичайного устрою життя, вимушених змін у життєвих планах, на підставі чого визнає доведеним розмір відшкодування частково від заявленої суми в розмірі 60 000 грн.

Таким чином порушене право позивача підлягає захистові, а позов - частковому задоволенню.

На підставі викладеного і керуючись статтями 259, 265, 268 ЦПК України,

вирішив:

позовну заяву задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_5 на користь ОСОБА_2 на відшкодування матеріальної та моральної шкоди 59 516 (п'ятдесят дев'ять тисяч п'ятсот шістнадцять) грн. 88 (вісімдесят вісім) та 60 000 (шістдесят тисяч) грн. відповідно, а всього 119 516 (сто дев'ятнадцять тисяч п'ятсот шістнадцять) грн. 88 (вісімдесят вісім) коп.

В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Повне судове рішення складено 04 жовтня 2018 року.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Київської апеляційного суду протягом 30 днів з дня складання повного рішення шляхом подання в зазначений строк апеляційної скарги через Вишгородський районний суд Київської області.

Суддя