ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/1861/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" вересня 2018 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі

головуючого судді Колесника О.М.

при секретарі Заболотній Л.Г.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулась до суду з позовом до відповідача про розірвання шлюбу.

В судовому засіданні суд поставив на обговорення питання про залишення позову ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу без розгляду, оскільки позивач 22.06.2018 року та 21.09.2018 року повторно не з'явилась у судові засідання, при цьому позивач була двічі повідомлена судом про дату і місце розгляду справи, з заявами до суду про підтримку позовних вимог і розгляд справи у її відсутність не зверталась.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає необхідним залишити позов без розгляду з наступних підстав.

Згідно п.5, ч.1, ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає розгляду справи.

У відповідності до ч.5, ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез'явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Як зазначає ч.3, ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з'явилися в судове засідання без поважних причин.

Аналізуючи вказані вище норми права, суд вважає, що законодавець передбачив, що за умови двох поспіль неявок до суду позивача або його представника без поважних підстав як перший, так і другий раз, позовна заява залишається без розгляду.

Як встановлено у судовому засіданні, в провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває дана цивільна справа з 15.09.2017 року (а.с.2). Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва Колесника О.М. від 23.10.2017 року було відкрито провадження у справі (а.с.15).

За змістом ч.1, ст.210 ЦПК України суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку.

Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва Колесника О.М. від 23.10.2017 року було відкрито провадження у справі, а розгляд справи призначено на 15-00 годмн 22.02.2018 року. В судовому засіданні після допиту сторін суд надав 4-хмісячний термін на примирення, в зв'язку з чим була оголошена перерва до 22.06.2018 року 8-50 годин, а сторони поставили свої підписи у розписці про ознайомлення з датою наступного судового засідання (а.с.23). Однак 22.06.2018 року сторони, включаючи і позивача, до суду не з'явились (а.с.24), тому розгляд справи було відкладено на 21.09.2018 року на 8-05 годин (а.с.24). Позивачу було повторно направлено судове повідомлення на вказану нею адресу в позові (а.с.25), яке було отримане нею 22.08.2018 року (а.с.26). Але 21.09.202018 року позивач повторно не з'явилась до суду.

Як наголошує ч.1, ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 року №1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Крім того, як зазначає у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Враховуючи вказані положення, суд звертає увагу, що між останнім і передостаннім судовими засіданнями, тобто між 22.06.2018 року і 21.09.2018 року пройшов майже тримісячний термін, однак вказана процесуальна особа, позивач або його представники не поцікавились у відкритих джерелах інформації про дату призначеного судового розгляду на 21.09.2018 року або на дати, які передували вказаній.

Таким чином, оскільки позивач 22.06.2018 року та 21.09.2018 року повторно не з'явилась до суду, при цьому вона була двічі повідомлена судом про розгляд справи належним чином, з заявами до суду про підтримку позовних вимог та розгляд справи по суті у її відсутність перед початком даного розгляду справи не зверталась, враховуючи розумний строк розгляду справи, що включає термін не більше 60 днів, а справа в провадженні суду перебуває понад 1 рік, тому суд вважає необхідним залишити позов без розгляду. При цьому позивач не позбавлена права звернутись до суду з аналогічним позовом у будь-який час.

Керуючись ст.44; 130; 131; 210; 223; ст.257 ЦПК України, ст.6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року №475/97-ВР, суд

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва протягом 15 днів після її проголошення через Дарницький районний суд м. Києва.

Суддя :