Справа № 761/8568/17
Провадження № 2/761/253/2018
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 липня 2018 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого - судді Макаренко І.О.,

при секретарі Триндюк А.М.,

за участі:

представника відповідача ОСОБА_1 (пр-к ОСОБА_2.),

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду, в порядку загального провадження, цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_2 про відшкодування шкоди завданої злочином, визнання права власності, витребування майна з чужого незаконного володіння та зобов'язання вчинити дії -

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до суду з вказаною позовною заявою.

Судом призначались судові засідання на 10.05.2018 року та 13.07.2018 року.

В судове засідання 10.05.2018 року та 13.07.2018 року позивач не з'явилися, про час, місце та дату слухання справи повідомлялися належним чином.

Представники відповідача ОСОБА_2, в судовому засіданні просив залишити позов без розгляду, у зв'язку з повторною неявкою позивача у судове засідання.

Інші відповідачі в судове засідання не з'явилися, про дату та час розгляду справи повідомлялися належним чином.

Вивчивши матеріли справи, оцінивши наявні у справі докази, суд дійшов висновку, що позов ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_2 про відшкодування шкоди завданої злочином, визнання права власності, витребування майна з чужого незаконного володіння та зобов'язання вчинити дії слід залишити без розгляду виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, в судове засідання 10.05.2018 року та 13.07.2018 року позивач не з'явився, про час, місце та дату слухання справи повідомлялися належним чином, про що свідчить: конверт з повісткою на 10.05.2018 р., який повернувся до суду без вручення та рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення судової повістки на 13.07.2018 р.

Згідно ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з'явилися в судове засідання без поважних причин..

Положеннями ч. 5 ст. 223 ЦПК України встановлено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез'явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає розгляду справи.

Оскільки від позивача не надходило заяв про розгляд справи у його відсутність, то є підстави для залишення позову ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_2 про відшкодування шкоди завданої злочином, визнання права власності, витребування майна з чужого незаконного володіння та зобов'язання вчинити дії - без розгляду.

Окрім цього, відповідно до позиції Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладеної у інформаційному листі, суд залишає заяву без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, тобто незалежно від причини (поважності) повторної неявки позивача.

Зазначені зміни до законодавства внесені з метою недопущення зловживання особами, які беруть участь у справі, своїми процесуальними правами.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25 січня 2006 року №1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

В рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

У рішенні ЄСПЛ від 03.04.2008 року "Пономарьов проти України" Суд вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Враховуючи викладене, а також те, що позивач повторно не з'явився в судове засідання, та від нього не надходило заяв про розгляд справи за його відсутності, суд залишає заяву без розгляду.

Виходячи з викладеного, керуючись ст.ст. 131, 223, 257, 258, 259, 354, 355 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_2 про відшкодування шкоди завданої злочином, визнання права власності, витребування майна з чужого незаконного володіння та зобов'язання вчинити дії - залишити без розгляду.

Роз'яснити позивачу, що залишення позовної заяви без розгляду не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду.

Відповідно до п. 15.5 розділу 15 XIII «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України ухвала суду може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через Шевченківський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом п'ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: