ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/9979/16-ц
провадження № 2/753/2410/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" вересня 2018 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі

головуючого судді Колесника О.М.

при секретарі Заболотній Л.Г.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції у м. Києві, ОСОБА_3 про визнання права власності на автомобіль, усунення перешкод у користуванні майном, зобов'язання повернути автомобіль, визнання свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу недійсним,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідачів про визнання права власності на автомобіль, усунення перешкод у користуванні майном, зобов'язання повернути автомобіль, визнання свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу недійсним.

В судовому засіданні суд поставив на обговорення питання про залишення позову ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції у м. Києві, ОСОБА_3 про визнання права власності на автомобіль, усунення перешкод у користуванні майном, зобов'язання повернути автомобіль, визнання свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу недійсним без розгляду, оскільки позивач 19.02.2018 року та 13.09.2018 року повторно не з'явився у судові засідання, при цьому він був двічі повідомлений про дату і місце розгляду справи, з заявами до суду про підтримку позовних вимог і розгляд справи у його відсутність не звертався.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає необхідним залишити позов без розгляду з наступних підстав.

Згідно п.5, ч.1, ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає розгляду справи.

У відповідності до ч.5, ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез'явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Як зазначає ч.3, ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з'явилися в судове засідання без поважних причин.

Аналізуючи вказані вище норми права, суд вважає, що законодавець передбачив, що за умови двох поспіль неявок до суду позивача або його представника без поважних підстав як перший, так і другий раз, позовна заява залишається без розгляду.

Як встановлено у судовому засіданні, в провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває дана цивільна справа з 25.05.2016 року (а.с.1). Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва Парамонова М.Л. від 22.06.2016 року було відкрито провадження у справі (а.с.25).

За змістом ч.1, ст.210 ЦПК України суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.07.2017 року дана справа була розподілена до розгляду судді Колеснику О.М. (а.с.173) і призначена до розгляду на 14-00 годин 19.02.2018 року, про що був повідомлений позивач рекомендованим листом зі зворотнім повідомленням (а.с.176), який було ним отримано 22.01.2018 року (а.с.178) заздалегідь до початку судового засідання, однак 19.02.2018 року позивач до суду не з'явився (а.с.183), зареєструвавши у канцелярії суду заяву про відкладення розгляду справи (а.с.182), тому розгляд справи було відкладено на 13.09.2018 року на 10-50 годин (а.с.183). Позивачу було повторно направлено судове повідомлення на вказану ним адресу в позові (а.с.184), яке було повернуто до суду не врученим за закінченням терміну зберігання, однак він, прибувши до суду, ознайомився з датою наступного судового засідання, поставивши свій підпис у розписці (а.с.185). Але 13.09.2018 року позивач повторно не з'явився до суду.

Як наголошує ч.1, ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 року №1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Крім того, як зазначає у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Враховуючи вказані положення, суд звертає увагу, що між першим і другим судовими засіданнями, тобто між 19.02.2018 року і 13.09.2018 року пройшов майже семимісячний термін, однак вказана процесуальна особа, позивач або його представник (и) не поцікавились у відкритих джерелах інформації про дату призначеного судового розгляду на 13.09.2018 року або на дати, які передували вказаній.

Таким чином, оскільки позивач або його представник (представники) 19.02.2018 року та 13.09.2018 року повторно не з'явились до суду, при цьому позивач був двічі повідомлений судом про розгляд справи належним чином, з заявами до суду про підтримку позовних вимог та розгляд справи по суті у його відсутність або відсутність свого представника перед початком даного розгляду справи не звертався, враховуючи розумний строк розгляду справи, що включає термін не більше 60 днів, а справа в провадженні суду перебуває близько двох з половиною років, тому суд вважає необхідним залишити позов без розгляду. При цьому позивач не позбавлений права звернутись до суду з аналогічним позовом у будь-який час.

Керуючись ст.44; 130; 131; 210; 223; ст.257 ЦПК України, ст.6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року №475/97-ВР, суд

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції у м. Києві, ОСОБА_3 про визнання права власності на автомобіль, усунення перешкод у користуванні майном, зобов'язання повернути автомобіль, визнання свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу недійснимзалишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва протягом 15 днів після її проголошення через Дарницький районний суд м. Києва.

Суддя :