Справа №647/2402/18
Провадження № 2/647/772/2018
08.10.2018 року Бериславський районний суд Херсонської області у складі:
головуючого судді Кириленко М.О.,
за участю секретаря Пелюховської Л.П.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду у місті Бериславі в порядку спрощеного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1, від імені та в інтересах якої діє адвокат ОСОБА_2, до ОСОБА_3 про усунення перешкод у здійсненні права власності шляхом виселення без надання іншого житлового приміщення,
ОСОБА_1, від імені та в інтересах якої діє адвокат ОСОБА_2, звернулася до суду з зазначеним позовом, посилаючись на те, що вона являється власником житлового будинку АДРЕСА_1, що підтверджується рішенням Милівської сільської ради Бериславського району, Херсонської області від 22 червня 2017 року за №39.
За даною адресою проживає колишній чоловік позивача ОСОБА_3, шлюб ними розірвано, що підтверджується копією рішення Бериславського районного суду Херсонської області від 25 червня 2015 року №647/1353/15-ц.
Однак, відповідач продовжує проживати у вказаному будинку, зловживає алкогольними напоями, систематично вчиняє сварки, добровільно виселитись із будинку не бажає, користується електроенергією, газом, однак за комунальні послуги не сплачує.
Згідно даних домової книги на житловий будинок АДРЕСА_1, за вказаною адресою перебуває на реєстрації тільки позивач, що також підтверджується довідкою сільської ради.
Також, згідно довідки Милівської сільської ради Бериславського району, Херсонської області, відповідач зареєстрований за іншою адресою, а саме АДРЕСА_2.
Просила суд усунути перешкоди у здійсненні права власності шляхом виселення ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 з житлового приміщення за адресою: АДРЕСА_1 без надання іншого житлового приміщення.
Ухвалою Бериславського районного суду Херсонської області від 07 вересня 2018 року було відкрито провадження по справі, призначено справу до розгляду у порядку спрощеного провадження з викликом сторін та надано відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву.
В судове засідання від представника позивача надійшла заява про розгляд справи у її відсутність та відсутність позивача, підтримали позовні вимоги, не заперечували проти заочного розгляду справи.
Відповідач у засідання не з'явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про що свідчить поштове повідомлення, причини неявки суду не повідомив, відзив на позовну заяву не надав. Враховуючи письмову згоду позивача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи.
Відповідно до ч.2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
За таких обставин суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних та доказів.
Дослідивши докази, що містяться у матеріалах справи, суд прийшов до наступного.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 являється власником житлового будинку АДРЕСА_1, що підтверджується рішенням Милівської сільської ради Бериславського району, Херсонської області від 22 червня 2017 року за №39 (а.с. 7-8).
Згідно рішення Бериславського районного суду Херсонської області від 25 червня 2015 року №647/1353/15-ц шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 розірвано (а.с. 10).
Згідно даних домової книги на житловий будинок АДРЕСА_1 (а.с. 11-13) та довідки виконкому Милівської сільської ради Бериславського району 1236 від 28.08.2018 року (а.с. 14), за адресою АДРЕСА_1, перебуває на реєстрації тільки ОСОБА_1.
Згідно довідки Милівської сільської ради Бериславського району, Херсонської області №1237 від 28.08.2018 року ОСОБА_3 зареєстрований за іншою адресою, а саме АДРЕСА_2.
Відповідно до ч.1 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Статтею 391 ЦК України визначено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
У разі будь-яких обмежень у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном власник має право вимагати усунення відповідних перешкод, у тому числі шляхом звернення до суду за захистом свого майнового права, зокрема, із позовом про виселення.
При цьому, вирішення питання про наявність правових підстав для виселення особи із житлового будинку залежить, зокрема, від вирішення питання про правомірність набуття права користування такої особи жилим приміщенням відповідно до норм житлового та цивільного законодавства, від ставлення до своїх обов'язків по утриманню житла, а також відношення до прав та свобод інших співмешканців.
Виселення є категорією житлового законодавства, тому при розгляді цивільних справ за позовом про усунення перешкод у користуванні власністю шляхом виселення предметом доказування є втрата права на житло, або взагалі його відсутність, або інші передбачені ЖК УРСР підстави для позбавлення права на житло.
Відповідно до ч. 4 ст. 9 ЖК ніхто не може бути виселений із займаного жилого приміщення або обмежений у праві користування жилим приміщенням інакше як з підстав і в порядку, передбачених законом.
Відповідач по справі проживає в спірному житлі без відповідних правових підстав, створив нестерпні умови для проживання позивача, як власника житла, вчиняє сварки, веде аморальний спосіб життя, не сплачують комунальні платежі.
Відповідно до ст. 157 ЖК члена сім'ї власника може бути виселено у випадках, передбачених ч. 1ст. 116 ЖК. Таке виселення згідно із ч. 1ст. 116 ЖК може мати місце, якщо наймач, члени його сім'ї або інші особи, які проживають разом з ним, систематично руйнують чи псують жиле приміщення, або використовують його не за призначенням, або систематичним порушенням правил соціалістичного співжиття роблять неможливим для інших проживання з ними в одній квартирі чи в одному будинку, а заходи запобігання і громадського впливу виявились безрезультатними, виселення винних на вимогу наймодавця або інших заінтересованих осіб провадиться без надання іншого жилого приміщення.
Таким чином, враховуючи викладені обставини справи та вимоги закону, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є законними та обґрунтованими у зв'язку з чим вони підлягають задоволенню.
Підстав для відмови в задоволенні позову у суду не має.
Керуючись ст.ст.12,13,77,81,259,263-265,268, 280-283 ЦПК України, суд-
Позов ОСОБА_1 - задовольнити.
Усунути ОСОБА_1 перешкоди у здійсненні права власності шляхом виселення ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 з житлового приміщення за адресою: АДРЕСА_1 без надання іншого житлового приміщення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення протягом тридцяти днів з дня його проголошення, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до апеляційного суду Херсонської області.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя М.О.Кириленко