Справа № 219/8565/18
Провадження №2/219/2602/2018
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 серпня 2018 року суддя Артемівського міськрайонного суду Донецької області Радченко Л.А., ознайомившись з позовною заявою керівника Артемівської місцевої прокуратури Донецької області ОСОБА_1, діючого в інтересах держави, до ОСОБА_2, ОСОБА_3, треті особи ГУ Держгеокадастру у Донецькій області, приватний нотаріус Бахмутського міського нотаріального округу Донецької області ОСОБА_4, про визнання договору міни земельних ділянок недійсним,

В С Т А Н О В И В :

До Артемівського міськрайонного суду Донецької області надійшла зазначена позовна заява, у якій позивач просить: визнати недійсним договір міни земельних ділянок від 04.03.2017 року № 379, укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_2, посвідчений приватним нотаріусом Бахмутського міського нотаріального округу Донецької області ОСОБА_4.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї документами, суддя приходить до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення виявлених недоліків з наступних підстав.

Так, прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Разом з тим, частиною третьою статті 23 Закону України «Про прокуратуру» визначено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Аналіз частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» дає підстави вважати, що участь прокурора в судовому процесі стає можливою за умови, крім іншого, обґрунтування підстав для звернення до суду, а саме нездійснення або неналежного здійснення захисту інтересів держави у спірних правовідносинах органом державної влади, органом місцевого самоврядування чи іншим суб'єктом владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, або підтвердження відсутності такого органу.

Відповідно до частини четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Прокурор зобов'язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб'єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб'єктом владних повноважень.

Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб'єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.

У разі відсутності суб'єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесений захист законних інтересів держави, а також у разі представництва інтересів громадянина з метою встановлення наявності підстав для представництва прокурор має право:

1) витребовувати за письмовим запитом, ознайомлюватися та безоплатно отримувати копії документів і матеріалів органів державної влади, органів місцевого самоврядування, військових частин, державних та комунальних підприємств, установ і організацій, органів Пенсійного фонду України та фондів загальнообов'язкового державного соціального страхування, що знаходяться у цих суб'єктів, у порядку, визначеному законом;

2) отримувати від посадових та службових осіб органів державної влади, органів місцевого самоврядування, військових частин, державних та комунальних підприємств, установ та організацій, органів Пенсійного фонду України та фондів загальнообов'язкового державного соціального страхування усні або письмові пояснення. Отримання пояснень від інших осіб можливе виключно за їхньою згодою.

Аналіз частини четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» дає підстави стверджувати, що прокурор може підтвердити наявність підстав для представництва інтересів держави в суді шляхом надання належного обґрунтування, підтвердженого достатніми доказами, зокрема, але не виключно, повідомленням прокурора на адресу відповідного суб'єкта владних повноважень про звернення до суду, запитами, а також копіями документів, отриманих від суб'єкта владних повноважень, що свідчать про наявність підстав для відповідного представництва.

При цьому, керівником Артемівської місцевої прокуратури Донецької області ОСОБА_1 додано до позовної заяви повідомлення про представництво інтересів за вих. № 65-4757 вих.18 від 01 серпня 2018 року, адресоване виконувачу обовязків начальника Головного Управління Держгеокадастру у Донецькій області ОСОБА_5, проте доказів отримання такого повідомлення отримувачем до позовної заяви не додано, при цьому позовна заява подана до суду 02 серпня 2018 року.

Також, прокурор посилається лише на Положення Управління з контролю за використанням та охороною земель ГУ Держгеокадастру у Донецькій області, яке є структурним підрозділом Головного управляння Держгеокадастру у Донецькій області, при цьому, не зазначає конкретні норми Положення і до позову витяг з зазначеного документа не наданий. Більше того, прокурором не обґрунтовано неможливість звернення до суду з позовом відповідного органу, уповноваженого державою здійснювати функції контролю за використанням та охороною земель в розумінні ч.1 ст.15 ЗК України , на яку посилається прокурор , у т.ч. щодо дотримання вимог земельного законодавства при набутті права власності на земельні ділянки.

У позовній заяві зазначені треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, однак про залучення таких осіб з боку позивача відповідної заяви, передбаченої ч.1 ст.53 ЦПК України, з зазначенням, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі, до позову не надано.

Крім того, в порушення п. 6 ч. 3 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві відсутні відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися та який їх результат.

Також, у порушення вимог п. п.3, 7 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява не містить ціни позову, відомостей про те, чи здійснювались заходи забезпечення позову, якщо здійснювались, то які саме, а якщо такі заходи не здійснювались підстави, що перешкодили їх здійсненню.

Відповідно до частини 1 статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до статей 19, 24 Конституції України, правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Громадяни мають рівні конституційні права і свободи та є рівними перед законом.

Згідно зі статтею 21 Конституції України усі люди є вільні і рівні у своїй гідності та правах. Права і свободи людини є невідчужуваними та непорушними.

З урахуванням наведеного, дійсну позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 Цивільного процесуального кодексу України, судя

У Х В А Л И В:

Позовну заяву керівника Артемівської місцевої прокуратури Донецької області ОСОБА_1, діючого в інтересах держави, до ОСОБА_2, ОСОБА_3, треті особи ГУ Держгеокадастру у Донецькій області, приватний нотаріус Бахмутського міського нотаріального округу Донецької області ОСОБА_4, про визнання договору міни земельних ділянок недійсним залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Розяснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та повернута заявнику зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя Л.А. Радченко