Провадження № 2/760/4947/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

/ заочне/

22 червня 2018 року Солом'янський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді - Шереметьєвої Л.А.

за участю секретаря - Гак Г.М.

позивача - ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Центр надання адміністративних послуг Соломянської районної в м. Києві державної адміністрації про визнання таким, що втратив право користуватися жилим приміщенням, суд

В С Т А Н О В И В :

Позивачка звернулась до суду і просить визнати відповідача таким, що втратив право користування житловим приміщенням у будинку АДРЕСА_1.

Посилається в позові на те, що вона є власником даного будинку.

Відповідач зареєстрований в зазначеному будинку, однак не проживає в ньому більше чотирьох років, комунальні послуги не сплачує, участі в утриманні житла не приймає.

Факт непроживання відповідача у будинку підтверджується актом обстеження, складеним мешканцями АДРЕСА_1.

Виходячи з цього, просить задовольнити позов.

Позивачка в судовому засіданні позовні вимоги підтримала.

Проти заочного розгляду справи не заперечувала.

Представник третьої особи в судове засідання не з'явився, просить розглядати справу в його відсутності.

Відповідач у судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином у порядку, визначеному ч. 1 ст. 130 ЦПК України.

Про причину неявки суд до відома не поставив.

Судові повістки, що направлялися на його адресу за зареєстрованим місцем проживання, поверталися до суду без вручення з відмітками поштового відділення про повернення в зв'язку з закінченням встановленого терміну зберігання.

Відповідно до ч. 3, 5, 8 ст. 128 ЦПК України судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик.

Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п'ять днів до судового засідання

У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

Днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

Враховуючи вимоги даної норми закону суд вважає повідомлення відповідача про час розгляду справи належним.

Ухвалою від 18 травня 2018 року у справі було відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно зі ст. 178 ЦПК України відповідачу був наданий строк для надання відзиву на позовну заяву.

Станом на день ухвалення рішення у справі відповідач своїм правом не скористався, відзив на позову заяву не подав.

Згідно ч.1 ст.280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов:

1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання;

2) відповідач не з'явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин;

3) відповідач не подав відзив;

4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Виходячи з цього, враховуючи думку позивачки, суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи.

Заслухавши пояснення позивачки, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про задоволення вимог позивача, виходячи з наступного.

Відповідно до статті 156 ЖК України члени сім»ї власника житлового буднику (квартири), які проживають разом із ним в будинку (квартирі), що йому належить користуються жилим приміщенням на рівні з власником будинку (квартири), якщо при їх вселення не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням.

Припинення сімейних відносин з власником будинку (квартири) не позбавляє їх права користування займаним приміщенням.

До членів сім»ї власника будинку (квартири) належать особи, зазначені в ч.2 ст. 64 цього Кодексу.

Згідно зі ст. 64 Житлового Кодексу Українського РСР до членів сім'ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім'ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство.

Згідно зі ст. 405 ЦК України члени сім'ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону.

Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником.

Член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

Встановлено, що позивачка на підставі Договору дарування частини будинку від 27 червня 2002 року є власником 17/100 частини будинку АДРЕСА_1

Згідно з витягом з реєстру територіальної громади м. Києва в зазначеному будинку зареєстровано 4 особи: позивачка, відповідач, ОСОБА_3 та ОСОБА_4

Відповідач є колишнім чоловіком позивачки, що підтверджується свідоцтвом про шлюб, виданим 03 червня 2006 року Центральним відділом реєстрації шлюбів м. Києва з державним Центром розвитку сім?ї та заочним рішенням Солом'янського районного суду м. Києва від 20 квітня 2017 року про розірвання даного шлюбу.

/ а.с. 10 - 12; 14 - 16 /

Згідно з Актом, складеним мешканцями вулиці по пров. Яблуневому в м. Києві, відповідач не проживає у будинку з 2013 року, комунальні послуги не сплачує, в утриманні будинку участі не приймає.

Відповідно до роз»яснень Верховного Суду України у разі виникнення спору між власником та членами сім'ї власника суд повинен врахувати, що право члена сім»ї власника на користування житлом є сервітутним правом, у зв»язку з чим припинення цього права повинно відбуватися у відповідності з вимогами статей 405,406 ЦК України.

Зокрема, сервітут може бути припинений за рішенням суду на вимогу власника майна за наявності обставин, які мають істотне значення або через відсутність без поважних причин члена сім»ї понад один рік у спірному житловому приміщенні, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

Позивачка в судовому засіданні зазначила, що відповідач не проживає у будинку більше чотирьох років та будь-яких домовленостей між нею та відповідачем з приводу його проживання в будинку не було і не могло бути.

Контактів з нею він не підтримує і його місце знаходження їй невідоме.

Згідно з ч. 1 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Частиною першою ст. 391 ЦК України встановлено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

За таких обставин, не проживання відповідача в спірному житлі понад встановлений законом строк, суд приходить до висновку про обгрунтованість вимог позивача.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

За таких обставин, з відповідача підлягає стягненню сума судового збору на користь позивачки.

Керуючись ст. ст. 64, 65, 71, 72 ЖК України, ст.ст. 319, 321, 391, 405 ЦК України, ст. ст. 4, 5, 12, 13, 76 - 82, 141, 259, 263 - 265, 268, 273, 280 -284 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Визнати ОСОБА_2 /ІНФОРМАЦІЯ_1, АДРЕСА_1/ таким, що втратив право користуватися жилим приміщенням у будинку АДРЕСА_1

Стягнути з ОСОБА_2 /ІНФОРМАЦІЯ_1, АДРЕСА_1/ на користь ОСОБА_1 /ІНФОРМАЦІЯ_2, АДРЕСА_1, ІПН: НОМЕР_1/ 704, 80 гр. судового збору.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Апеляційного суду м. Києва через суд першої інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, який його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 10 днів з дня його отримання.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя Л.А. Шереметьєва