Справа №647/3037/18
Провадження № 2/647/933/2018
27.12.2018 року Бериславський районний суд Херсонської області у складі:
головуючого судді Кириленко М.О.,
за участю секретаря Кикоть К.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду у місті Бериславі в порядку спрощеного провадження цивільну справу за позовом позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну розміру аліментів на утримання неповнолітньої дитини, стягнення неустойки та пені за прострочення сплати аліментів,
У листопаді 2018 року позивач звернулася до суду із вказаним позовом посилаючись на те, що рішенням Бериславського районного суду Херсонської області від 15.01.2010 року з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 стягнуто аліменти на утримання неповнолітнього сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, у розмірі 400 грн., щомісячно, починаючи з 11.12.2009 року до досягнення дитиною повноліття. Відповідач добровільно брати участь в утриманні дитини відмовляється. Із збільшенням розміру прожиткового мінімуму та зростом цін визначений судом розмір аліментів не дозволяє забезпечити матеріально дитину всім необхідним. У зв'язку з чим позивач просить збільшити розмір стягнутих з ОСОБА_2 на її користь аліментів на утримання дитини з 400 грн., щомісячно, на 50 % від прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно до його повноліття. Крім того, відповідач сплачує аліменти, але не в повному обсязі та не регулярно, так за 2016-2018 року сплата аліментів склала 800 грн. за три роки, а з 01.04.2017 року по 30.09.2018 року не сплачував аліменти взагалі, у зв'язку з чим утворилася заборгованість у розмірі 23 600 грн., а після накладення штрафу у розмірі 50% суми заборгованості зі сплати аліментів, заборгованість складає 35 400 грн. В зв'язку з чим позивач просить суд стягнути із ОСОБА_2 на її користь неустойку за сукупний розмір заборгованості в розмірі 35 400 грн. та пеню в розмірі 8 607 грн. за несплату аліментів.
Ухвалою суду від 26.11.2018 року було відкрито провадження у вказаній справі. Розгляд справи призначено в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та надано відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву.
В судове засідання позивач не з'явилася, заявою просила розглянути справу за її відсутності, на позовних вимогах наполягала, проти винесення заочного рішення не заперечувала.
Відповідач в судове засідання не з'явився, про час та місце судового засідання повідомлявся належним чином, про що свідчить поштове повідомлення. Причину своєї неявки не повідомив, відзив на позов не подав.
11.12.2018 року долучив до матеріалів справи розрахунок заборгованості зі сплати аліментів АСВП 17646834 від 16.11.2018 року, постанови Бериславського РВ ДВС ГТУЮ у Херсонській області від 16.11.2018 року.
Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України.
Відповідно до ч.2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
За таких обставин суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних та доказів.
Розглянувши подані позивачем документи і матеріали, з'ясувавши фактичні обставини, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що надані позивачем докази та повідомлені ним обставини, є достатніми для прийняття рішення у справі в порядку спрощеного провадження.
Дослідивши матеріали справи, судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що відповідно до свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 ОСОБА_2 27.01.2007 року зареєстрував шлюб із ОСОБА_1.
Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 від 25.06.2008 року батьками ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, є ОСОБА_2 та ОСОБА_1.
Згідно свідоцтва про розірвання шлюбу серії НОМЕР_3 шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 розірвано, про що в Книзі реєстрації розірвань шлюбів зроблено відповідний актовий запис за №9 від 23.01.2010 року, після реєстрації розірвання шлюбу присвоїти їй прізвище «ОСОБА_1».
Відповідно до свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_4 ОСОБА_6 08.06.2018 року зареєстрував шлюб із ОСОБА_1.
Статтею 180 СК України встановлений обов'язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Сплата аліментів за рішенням суду є одним із способів виконання обов'язку утримувати дитину тим з батьків, хто проживає окремо від дитини.
Зі змісту ст. 182 СК України вбачається, що вирішуючи питання щодо розміру аліментів, суд повинен ураховувати: стан здоров'я та матеріальне становище дитини; стан здоров'я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; наявність рухомого та нерухомого майна, грошових коштів; доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; інші обставини, що мають істотне значення.
Відповідно до ч.2 ст.182 СК України, розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, за винятком випадків, передбачених статтею 184 цього Кодексу.
Стаття 192 СК України передбачає, що розмір аліментів, визначений за рішенням суду або за домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров'я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.
Зважаючи на зміни у законодавстві щодо мінімального розміру аліментів на дитину, який має бути необхідним та достатнім для забезпечення її гармонійного розвитку, а також відсутності даних щодо працевлаштування відповідача, враховуючи, що судове рішення повинно бути зрозумілим та виконуваним, суд вважає за необхідне збільшити стягнуті з ОСОБА_2 на користь позивача аліменти на утримання дитини з 400 грн., щомісячно, на 50 % від прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно до його повноліття, у зв'язку з чим позов в частині зміни розміру аліментів на утримання неповнолітньої дитини підлягає задоволенню.
У відповідності до ч.1 ст.196 СК України, у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов'язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. У разі застосування до особи, яка зобов'язана сплачувати аліменти за рішенням суду, заходів, передбачених частиною чотирнадцятою статті 71 Закону України "Про виконавче провадження", максимальний розмір пені повинен дорівнювати різниці між сумою заборгованості та розміром застосованих заходів примусового виконання, передбачених частиною чотирнадцятою статті 71 Закону України «Про виконавче провадження».
Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов'язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов'язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов'язання боржником. Після порушення боржником свого обов'язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов'язку сплатити аліменти.
У статті 196 СК України не встановлено будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення.
Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов'язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення.
Згідно із розрахунком Бериславського РВ ДВС ГТУЮ у Херсонській області заборгованість зі сплати аліментів по виконавчому провадженню №17646834 з ОСОБА_2, за період з 12.2009 року по 09.2018 року складає 23 600 гривень.
Заборгованість по сплаті аліментів станом на 30.09.2018 року становить 35 4000 грн., оскільки на боржника ОСОБА_2 накладений штраф згідно ч.14 ст.71 Закону України «Про виконавче провадження» відповідно до розрахунку заборгованості зі сплати аліментів.
Отже загальна сума пені за несплату або несвоєчасну сплату аліментів має розраховуватися за формулою:?p=(A1?1%?Q1)+(A2?1%?Q2)+……….(An?1%?Qn), де:
?p - загальна сума пені за несплату або прострочення сплати аліментів, обраховується позивачем на момент подачі позову;
A1 - нарахована сума аліментів за перший місяць;
Q1 - кількість днів прострочення сплати суми аліментів за перший місяць;
A2 - нарахована сума аліментів за другий місяць;
Q2- кількість днів прострочення сплати аліментів за другий місяць;
An- нарахована сума аліментів за останній місяць перед подачею позову;
Qn- кількість днів прострочення сплати аліментів за останній місяць.
Пеня за заборгованість по сплаті аліментів нараховується на всю суму несплачених аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення.
Саме таку правову позицію 25.04.2018 року висловила Велика Палата Верховного Суду у справі № 572/1762/15-ц.
З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку, що зобов'язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі частини першої статті 196 СК України пені від суми несплачених аліментів суд повинен з'ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов'язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - обчислити розмір пені виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов'язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму.
За правовою природою аліментні зобов'язання це періодичні платежі, які боржник зобов'язаний сплачувати щомісячно. Несвоєчасна сплата аліментів передбачає настання негативних наслідків матеріального характеру у вигляді стягнення неустойки (пені).
Порядок стягнення аліментів на утримання дітей визначений ст.194-187 СК України, ст.74 Закону України «Поро виконавче провадження».
За змістом зазначених норм законодавства розмір заборгованості із сплати аліментів визначається державним виконавцем. У разі наявності заборгованості із сплати аліментів понад три місяці стягнення може бути звернуте на майно боржника. При цьому звернення стягнення на заробітну плату не перешкоджає зверненню стягнення на майно боржника.
Державний виконавець обчислює розмір заборгованості із сплати аліментів, складає відповідний розрахунок та повідомляє про нього стягувачу і боржнику: у разі якщо виконавчий документ уперше надійшов для виконання; за заявою сторін виконавчого провадження; у разі надсилання постанови адміністра3ції підприємства, установи, організації, фізичної особи-підприємця для проведення відрахування із заробітної плати (доходів), пенсії, та стипендії боржника; у разі закінчення виконавчого провадження у зв'язку з надходженням виконавчого документа за належністю до іншого органу державної виконавчої служби, за власною ініціативою; і інших передбачених, законом, випадках..
Спір щодо розміру заборгованості по сплаті аліментів (а не про стягнення заборгованості) вирішується судом за заявою заінтересованої особи в порядку, встановленому ч.2, 3, 4, 9 ст.74 Закону України «Про виконавче провадження».
Таким чином, діючим законодавством передбачено стягнення заборгованості із сплати аліментів не шляхом ухвалення судового рішення, а в межах виконавчого провадження.
Відповідно до вимог ст.447 ЦПК України, сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби або приватним виконавцем під час виконання судового рішення, ухваленого відповідного до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.
Отже, позовні вимоги в частині стягнення заборгованості по виплаті аліментів такими, що не підлягають задоволенню, оскільки законодавством передбачено стягнення заборгованості із сплати аліментів не шляхом ухвалення судового рішення, а в межах виконавчого провадження.
Наведений позивачем розрахунок суми пені по аліментам в сумі 8 607, 00 грн. розрахований за формулою розрахунку відповідно до правового висновку Верховного суду України від 16.03.2016 року по справі №6-300цс16.
Уточнений розрахунок пені по аліментам відповідно до Постанови палати Верховного суду від 25.04.2018 року по справі №572/1762/15-ц позивач по справі не подала.
Окрім того, як вбачається з довідки державного виконавця відповідач ОСОБА_2 сплатив аліменти в розмірі 33 800, 00 грн. за листопад 2018 року, а тому станом на 16.11.2018 року відповідач не мав заборгованості зі сплати аліментів.
Отже, враховуючи вище викладене, розмір неустойки (пені) згідно розрахунку позивача з 01.12.2009 року по 31.09.2018 року, що підлягає стягненню з відповідача складає 8 607, 00 грн.
Відповідно до статті 12 ЦПК України передбачено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов'язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.
Відповідно до статті 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених нею вимог та на підставі доказів, поданих учасниками справи.
Оскільки позивачем позовні вимоги не уточнювались, то розглянувши справу в межах заявлених позивачем позовних вимог суд дійшов до висновку про задоволення позову частково.
Крім того, відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України із відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір пропорційно розміру задоволених позовних вимог (20%) в сумі 281, 92 грн.
Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 89, 141, 263-265, 279, 280 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1 - задовольнити частково.
Збільшити розмір аліментів, визначений рішенням Бериславського районного суду Херсонської області від 15.01.2010 року, що підлягають стягненню з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, уродженця м.Берислав Херсонської області, зареєстрованого та проживаючого за адресою АДРЕСА_1, на користь ОСОБА_1 на утримання неповнолітньої дитини ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, з 400 грн. щомісячно, починаючи з 11.12.2009 року до досягнення дитиною повноліття, на 50 % від прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно до його повноліття.
Стягнути із ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, уродженця м.Берислав Херсонської області, зареєстрованого та проживаючого за адресою АДРЕСА_1, на користь ОСОБА_1 неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів у розмірі 8 607,00 грн. (вісім тисяч шістсот сім грн.)
Стягнути із ОСОБА_2 на користь держави судовий збір у розмірі 281, 92 грн.
В іншій частині позову відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення протягом тридцяти днів з дня його проголошення, шляхом подання апеляційної скарги із врахуванням п. 15.5 розділу ХII «Перехідні положення» ЦПК України, тобто до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, до Херсонського апеляційного суду через Бериславський районний суд Херсонської області.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя М.О.Кириленко