Яготинський районний суд Київської області
Справа № 382/1137/18
Провадження № 2/382/581/18
УХВАЛА

Іменем України

"28" серпня 2018 р. суддя Яготинського районного суду Київської області Литвин Л.І. перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна, що знаходиться у спільній сумісній власності,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою судді Яготинського районного суду Київської області від 17 липня 2018 року позовну заяву залишено без руху, оскільки вона не відповідала вимогам ст. 175 ЦПК України.

Так, ухвалою судді позивачці було роз"яснено про необхідність сплатити судовий збір у розмірі одного відсотку від вартості спірного майна. Разом з тим, позивачкою до позовної заяви не додано доказів, що підтверджують дійсну вартість вказаного майна, в зв"язку з чим неможливо перевірити правильність сплати судового збору.

На виконання ухвали позивачка частково виконала вказівки судді, а також звернулась до суду із заявою, в котрій зазначила, що визначаючи ціну позову, вона виходила з того, що вартість та площа земельної ділянки за адресою: вул. Шевченка, 5, с. Шевченкове Яготинського району Київської області їй невідома, а за орієнтовну ціну земельної ділянки слід взяти суму вартості двох ділянок належних відповідачеві у загальному розмірі 23093 грн., що підтверджується копіями договорів купівлі-продажу. Вартість будинку № 5 по вул. Шевченка в с. Шевченкове Яготинського району Київської області за договором купівлі-продажу, копія якого додана до позовної заяви, становить 13558 грн. Розмір внеску ОСОБА_2 до статутного фонду складає 6012,00 грн, відповідно 1/2 частина внеску дорівнює 3008 грн. Сплачуючи судовий збір у розмірі 704, 80 грн., позивачка користувалася ставкою для подання позовної заяви майнового характеру у розмірі одного відсотку від оцінки майна, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Оскільки інші документи, що підтверджують вартість майна перебувають у відповідача, позивачка не має можливості надати їх суду або визначити вартість майна точніше. При цьому, позивачка посилалась на вимоги ч. 2 ст.176 ЦПК України.

Разом з тим, пункт 16 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 р. № 10 "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" містить роз"яснення, що розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування ( у тому числі з урахуванням положень, передбачених чатсиною п"ятою статті 216, статтею 1212 ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 ЦПК такий обов"язок покладається на позивача ( у тому числі і в тих випадках, коли правові наслідки у виді повернення майна застосовуються за ініціативою суду, наприклад, при визнанні договору не дійсним згідно з частиною п"ятою статті 216 ЦК). Проте, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред"явлення позову встановити його точну вартість неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд.

З наданих позивачкою копій документів (договори купівлі-продажу земельних ділянок та договір купівлі-продажу житлового будинку) видно, що вони датовані 2006 роком, а доказів стосовно неможливості встановлення дійсної вартості майна до позовної заяви не додано.

Зокрема, вартість такого майна можна визначити за допомогою експертної оцінки, грошової оцінки земельних ділянок.

В силу ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною та повертається позивачеві.

Враховуючи, що позивачка не усунула недоліків, допущених нею при подачі позовної заяви в обумовлений ухвалою суду строк, позовну заяву слід вважати не поданою та повернути її позивачці.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна, що знаходиться у спільній сумісній власності вважати неподаною та повернути її позивачці.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Київської області шляхом подання апеляційної скарги через Яготинський районний суд Київської області протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Литвин Л.І.