Справа № 297/1040/18
04 жовтня 2018 року м. Берегове
Берегівський районний суд Закарпатської області в особі: головуючого Фейір О. О., з участю секретаря судового засідання Кузьма Т.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа без самостійних вимог щодо предмету позову на стороні Орган опіки і піклування Берегівської міської ради Закарпатської області про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та її вихованні, визначення способу в участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею,
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2, третя особа без самостійних вимог щодо предмету позову на стороні Орган опіки і піклування Берегівської міської ради Закарпатської області про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, та її вихованні, визначення способу в участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею.
Позов мотивовано тим, що шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було розірвано рішенням суду від 07.02.2017 року. Оскільки відповідач чинила перешкоди в спілкування позивача з спільною дочкою ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, рішенням органу опіки і піклування Берегівської міської ради від 29.06.2017 року позивачу було надано дозвіл приймати участь у вихованні дитини в присутності матері у визначений час. Однак ОСОБА_2 дане рішення належно не виконує, часто тривалий час не відчиняє двері позивачу. Крім того, позивач вважає, що присутність матері під час їх зустрічей з дочкою не є необхідною, так як дочка спокійно спілкується з ним, коли матері поруч не має. У звязку з наведеним, ОСОБА_4 просить суд визначити наступний спосіб його участі у вихованні дитини: систематичні побачення щонеділі з 10:00 по 20:00 годин за київським часом, а також можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця проживання батька.
Позивач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_5 в судове засідання не зявилися, однак подали заяви про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримують та просять позов задоволити, не заперечують проти винесення заочного рішення (а. с. 39, 40).
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання повторно не зявилася, про час та місце проведення такого повідомлялася належним чином за місцем реєстрації (а. с. 36-38).
Представник третьої особи Орган опіки і піклування Берегівської міської ради Закарпатської області ОСОБА_6 в судове засідання також не зявилася, подавши заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує повністю (а. с. 41).
Згідно з ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не зявився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Дослідивши матеріали справи, з'ясувавши повно і всебічно обставини справи, оцінивши докази на ствердження цих обставин в їх сукупності, суд приходить до наступного.
Як вбачається з копії рішення Берегівського районного суду Закарпатської області № 297/3277/16-ц від 07.02.2017 року, яке набрало законної сили, шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 розірвано (а. с. 8).
Під час шлюбу в сторін народилася дитина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується копією свідоцтва про народження (а. с. 6).
Статтею 141 СК України встановлено, що мати, батько мають рівні права та обов'язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов'язків щодо дитини, крім випадку, передбаченого ч. 5 статті 157 цього Кодексу.
Як вбачається з копії рішення виконавчого комітету Берегівської міської ради Закарпатської області № 154 від 29.06.2017 року, позивачу ОСОБА_1 надано дозвіл приймати участь у вихованні дочки ОСОБА_3 та встановлено час спілкування кожної першої та третьої суботи місяця з 10:00 до 12:00 годин к.ч. в присутності матері. Також попереджено батьків про відповідальність в разі вчинення одним з них перешкод у спілкуванні з дитиною та участі у вихованні (а. с. 7).
Однак, як зазначає в позові ОСОБА_1, відповідач чинить перешкоди в його спілкуванні з дочкою, а саме, відчиняє йому двері до будинку, після того, як позивач півгодини-годину стукає в двері.
Відповідно до ст. 153 СК України, мати, батько та дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків, коли таке право обмежене законом.
Частиною 3 ст. 157 СК України встановлено, що той із батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини.
Як встановлено судом, ОСОБА_1 має постійне місце роботи, працює державним службовцем провідним спеціалістом відділу № 2 контрольно-перевірочної роботи Управління внутрішнього аудиту та фінансового контролю Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області, позитивно характеризується за місцем роботи (а. с. 9, 10).
Так, відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 159 СК України, якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування.
При вирішення даного спору суд враховує те, що спілкування дитини з батьками є неодмінним елементом належного розвитку дитини, джерелом її повноцінного виховання.
Відповідно до ч. 3 ст. 11 ЗУ «Про охорону дитинства», батько і мати мають рівні права та обовязки щодо своїх дітей. Предметом основної турботи та основним обовязком батьків є забезпечення інтересів своєї дитини.
Частиною 1 ст. 15 ЗУ «Про охорону дитинства» передбачено, що дитина, яка проживає окремо від батьків або одного з них, має право на підтримання з ними регулярних особистих стосунків і прямих контактів.
Частина 1 ст. 81 ЦПК України зобовязує сторін повинна довести ті обставини, на які вони посилаються як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Оскільки відповідач в судове засідання не зявилася, не спростувала позовні вимоги та не навела доказів на ствердження своїх заперечень проти позову, враховуючи позитивну характеристику батька, суд вважає позов задоволити повністю, усунути перешкоди, які вчиняє ОСОБА_2 щодо виховання дитини, та встановити наступний спосіб участі позивача ОСОБА_1 у вихованні дитини ОСОБА_3: побачення з дитиною щонеділі з 10:00 по 20:00 годин за київським часом, а також можливість спільного відпочинку та відвідування дитиною місця проживання батька.
Керуючись ст. ст. 141, 150, 153, 157, 159 СК України, ст. ст. 81, 141, 263-265, 273, 280-282, 354, 355 ЦПК України, суд
Усунути перешкоди, які чинить ОСОБА_2 щодо виховання малолітньої дитини ОСОБА_3 батьком ОСОБА_1, встановивши час для спілкування ОСОБА_1 з дочкою ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, щонеділі з 10:00 по 20:00 годин за київським часом, надати можливість спільного відпочинку батька ОСОБА_1 з дочкою ОСОБА_3 та надати можливість відвідування дитиною ОСОБА_3 місця проживання батька ОСОБА_1 за адресою м. Берегове, вул. Болудянського, 36, Закарпатської області.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до апеляційного суду Закарпатської області. Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Суддя ОСОБА_7.