ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
____________________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 липня 2018 року Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді - Ковалевської Л.М.,

за участі секретаря Момот Л.С

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Фастові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

в с т а н о в и в:

Позивач звернулась до суду з вищевказаним позовом посилаючись на те, що з відповідачем спільне життя не складається останнім часом через зловживання чоловіком спиртних напоїв, із-за чого в сім'ї часто виникають сварки та непорозуміння, що призвело до втрати почуттів один до одного. Відповідач постійно виносить з дому цінні речі. Подружні стосунки сторони припинили, спільного господарства не ведуть, примирення позивач вважає не можливе. Неповнолітніх дітей у подружжя немає.

В судовому засіданні позивач вимоги позову підтримала, просила суд прийняти рішення про розірвання шлюбу між нею та чоловіком. Прізвище залишити «Пелешенко».

Відповідач в судовому засіданні позов не визнав, проти розлучення заперечував, мотивів та доказів своєї позиції суду не надав. Клопотань про надання строку на примирення не заявляв.

Суд,вислухавши позиції сторін, вивчивши письмові матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що сторони зареєстрували шлюб 01 лютого 1986 року Палацом реєстрації шлюбів та новонароджених м. Києва, про що зроблено актовий запис № 450, що підтверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу, ОСОБА_2 ІІІ-БК №460252 (а.с.6).

Від даного шлюбу сторони неповнолітніх дітей не мають.

Частиною третьою статті 105 Сімейного кодексу України визначено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Як пояснила в судовому засіданні позивач, вони з чоловіком близько півроку не підтримують шлюбних відносин, що не заперечувалось відповідачем. Позивач примирення не бажає, заперечує проти подальшого збереження шлюбу, оскільки зловживання чоловіком спиртними напоями негативно впливає на її відношення до нього та відображається на її стані здоров»я.

Відповідач зазначив, що підозрює дружину у відносинах з іншим чоловіком.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що шлюб між сторонами носить формальний характер, збереження їх сім'ї є неможливим, подальше спільне життя подружжя буде суперечити їхнім інтересам, а тому є усі підстави для розірвання шлюбу між ними.

Згідно частиною другою статті 114 Сімейного кодексу України, у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Відповідно до статті 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Позивач просила прізвище залишити шлюбне - «Пелешенко».

Керуючись ст.ст. 4, 12, 81, 200, 235, 263, 265, 268 ЦПК України, ст. 56, 110, 112,113 Сімейного Кодексу України, суд,-

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 01 лютого 1986 року Палацом реєстрації шлюбів та новонароджених м. Києва, актовий запис №450, між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - розірвати.

Позивачу після розірвання шлюбу залишити шлюбне прізвище «Пелешенко».

Шлюб вважати розірваним з моменту набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Рішення суду може бути оскаржено до Апеляційного суду Київської області шляхом подачі апеляційної скарги через Фастівський міськрайонний суд Київської області за правилами, встановленими в ст.ст. 354-356ЦПК України відповідно, з урахуванням положень п. 15.5 ч. 1 розд. ХIIІ «Перехідні положення» цього Кодексу.

Суддя Л.М.Ковалевська