У Х В А Л А

3 жовтня 2018 року

м. Київ

справа № 237/1232/18

провадження № 61-44826ск18

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Сімоненко В. М. розглянув касаційну скаргу Державного підприємства &q?а ;Шахтоуправління &q?я ;Південнодонбаське № 1&q? 1; на рішення Мар'їнського районного суду Донецької області від 11 травня 2018 року та постанову Апеляційного суду Донецької області від 17 липня 2018 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства &q?а ;Шахтоуправління &q?я ;Південнодонбаське № 1&q? 1; про відшкодування моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В :

У березні 2018 ОСОБА_1 звернувся до суду із позовною заявою до ДП &q? ;Шахтоуправління &q?я ;Південнодонбаське № 1&q? 1; про відшкодування моральної шкоди. Позовні вимоги мотивовані тим, що позивач, працюючи на підземних роботах за професією «майстер гірничий ділянці шахтного транспорту колісного» на ДП «Шахтоуправління «Південнодонбаське №1» при виконанні трудових обов'язків в шахті 18 липня 2017 року отримав травму на виробництві. Відповідно до акту про нещасний випадок на виробництві № 6 від 18 липня 2017 року, шматком породи позивачу було завдано удар по голові та тілу, що спричинило закриту черепно - мозкову травму, струс головного мозку, забій та розтягнення шийного відділу хребта. Висновком МСЕК від 25 січня 2018 року позивачу вперше встановлена стійка втрата професійної працездатності внаслідок травми у розмірі 25%. Пошкодженням здоров'я внаслідок травми йому завдано моральну шкоду, яку відповідач відмовляється відшкодовувати. З наведених підстав позивач просить суд стягнути з відповідача 50 000 грн. в порядку відшкодування моральної шкоди.

Рішенням Мар'їнського районного суду Донецької області від 11 травня 2018 року, залишеним без змін постановою Апеляційного суду Донецької області від 17 липня 2018 року, позовні вимоги ОСОБА_1 до ДП &q?П ;Шахтоуправління &q? ;Південнодонбаське № 1&q? 1; про відшкодування моральної шкоди задоволено у повному обсязі. Стягнуто з ДП &q?П ;Шахтоуправління &q?я ;Південнодонбаське № 1&qu 1; на користь ОСОБА_1 грошові кошти за завдану моральну шкоду у розмірі 50 000 грн. Стягнуто з ДП &q?П ;Шахтоуправління &q?я ;Південнодонбаське № 1&q? 1; на користь держави судовий збір у розмірі 704, 80 грн.

Ухвалюючи рішення про задоволення позовних вимог у повному обсязі, суди виходили з того, що внаслідок нещасного випадку на виробництві, пошкоджено здоров'я позивача, йому завдано моральну шкоду, яка обумовлена моральними та фізичними стражданнями з приводу пошкодження здоров'я, погіршення життєвих умов, що потребує від нього додаткових зусиль для організації свого життя, та, враховуючи, що причиною нещасного випадку став незадовільний технічний стан виробничих об'єктів , будівель, споруд, інженерних комунікацій, а також, взявши до уваги тяжкість ушкодження здоров'я, визначив розмір моральної шкоди у сумі 50000 гривень.

19 вересня 2018 року ДП &q?П ;Шахтоуправління &q?я ;Південнодонбаське № 1&q? 1; звернулося до Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Мар'їнського районного суду Донецької області від 11 травня 2018 року та постанову АпеляційногоДонецької області від 17 липня 2018 року. Просило скасувати ці судові рішенням й зменшити стягнутий розмір моральної шкоди з урахуванням узагальненого аналізу судової практики Вищого спеціалізованого суду України а саме - сім тисяч п'ятсот гривень.

Також заявник просить поновити строк на касаційне оскарження постанови АпеляційногоДонецької області від 17 липня 2018 року, посилаючись на те, що підприємство з незалежних від нього причин платіжне доручення про сплату судового збору (за № 0410001 від 27 липня 2018 року) отримало лише 17 вересня 2018 року.

Указані обставини є достатніми підставами для поновлення строку.

Верховний Суд, дослідивши подану касаційну скаргу та додані до неї документи, оскаржуване судове рішення, зробив висновок, що у відкритті касаційного провадження необхідно відмовити з таких підстав.

Згідно з пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, яке не підлягає касаційному оскарженню.

Відповідно до пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах, крім випадків, якщо: касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

Відповідно до частини шостої статті 19 ЦПК України малозначними справами є: справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п'ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною дев'ятою статті 19 ЦПК України встановлено, що розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» установлено що з 1 січня 2018 року прожитковиймінімум на одну працездатну особу становить 1 762,00 грн.

Частина перша статті 274 ЦПК України визначає, що у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються: малозначні справи і справи, що виникають з трудових відносин, а згідно частини другої цієї статті - може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Системний аналіз частини шостої статті 19, статті 274 ЦПК України дає підстави для висновку, що малозначними у цивільному процесі є, зокрема, справи незначної складності, визнані судом малозначними (за виключенням справ, які мають розглядатися тільки за правилами загального позовного провадження) та які фактично можна поділити на: справи, у яких ціна позову не перевищує 100 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності з ціною позову, що не перевищує п'ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, у яких не можливо встановити ціну позову (немайнові вимоги), за виключеннями відповідно до частини четвертої статті 274 ЦПК України та пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України

При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує критерії, визначені в частині третій статті 274 ЦПК України, а саме: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Предметом позову в даній справі є вимога про відшкодування моральної шкоди, що не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, справа не належить до виключень, передбачених пунктом 2 частини шостої статті 19 ЦПК України.

Таким чином ця справа є малозначною в силу своїх властивостей.

Крім того, відповідно до частини першої статі 411 ЦПК України судові рішення підлягають обов'язковому скасуванню з направленням справи на новий розгляд, якщо: справу розглянуто і вирішено неповноважним складом суду; в ухваленні судового рішення брав участь суддя, якому було заявлено відвід, і судом касаційної інстанції визнано підстави про відвід обґрунтованими; судове рішення не підписано будь-яким із суддів або підписано не тими суддями, що зазначені в судовому рішенні; судове рішення ухвалено суддями, які не входили до складу колегії, що розглянула справу; справу розглянуто за відсутності будь-кого з учасників справи, належним чином не повідомлених про дату, час і місце судового засідання, якщо такий учасник справи обґрунтовує свою касаційну скаргу такою підставою; судове рішення ухвалено судом з порушенням правил інстанційної або територіальної юрисдикції; суд розглянув в порядку спрощеного позовного провадження справу, яка підлягала розгляду за правилами загального позовного провадження;

У цій справі обставин, передбачених частиною першою статті 411, частиною четвертою статті 274 або пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, за наявності яких судові рішення в малозначних справах підлягають касаційному оскарженню або обставин, за яких судове рішення підлягає обов'язковому скасуванню не встановлено.

З огляду на викладене та відповідно до пункту 2 частини третьої статті 389, пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України у відкритті касаційного провадження в даній справі слід відмовити.

Керуючись пунктом 2 частини третьої статті 389, статтею 390 пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

У Х В А Л И В :

Поновити Державному підприємству &q?мс;Шахтоуправління &q?вл;Південнодонбаське № 1&q?ьк;строк на касаційне оскарження рішення Мар'їнського районного суду Донецької області від 11 травня 2018 року та постановиАпеляційного суду Донецької області від 17 липня 2018 року.

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Державного підприємства &q?єм;Шахтоуправління &q?лі;Південнодонбаське № 1&q?ьк; на рішення Мар'їнського районного суду Донецької області від 11 травня 2018 року та постанову Апеляційного суду Донецької області від 17 липня 2018 року відмовити.

Копію ухвали та додані до касаційної скарги матеріали направити заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В. М. Сімоненко