Справа № 454/2214/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 жовтня 2018 року Сокальський районний суд Львівської області у складі:

головуючого - судді Струс Т. В. ,

за участю секретаря Коваль Р.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Сокалі, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3, співвідповідача ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся в суд з даним позовом до відповідачів та співвідповідача, в якому вказує, що 16.10.2013р. помер його батько ОСОБА_5, після смерті якого відкрилася спадщина на земельну ділянку площею 1,4933га. для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Жвирківської селищної ради та житловий будинок №38 по вул. Над Бугом в смт. Жвирка, Сокальського району. Зазначає, що заповіту батьком не складалося та він є спадкоємцем батька за законом. Крім позивача, спадкоємцями ОСОБА_5 є ще його двоє дітей, ОСОБА_2 та ОСОБА_3. У встановлений законом строк позивач не зміг звернутися у нотаріальну контору, оскільки з 15.02.2013р. по даний час перебуває на роботі в м. Москва, Російської Федерації, що підтверджується довідкою з місця праці ТзОВ «Вторма» від 15.05.2017р. Вважає причину пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини поважною, оскільки перебував на роботі у іншій країні, не мав змоги особисто звернутися до нотаріуса із відповідною заявою. Коли позивач звернувся у нотаріальну контору з приводу прийняття спадщини, йому повідомлено, що ним пропущено визначений законом строк для подання заяви. Відтак, оскільки нотаріусом відмовлено позивачу у прийнятті заяви про прийняття спадщини, просить суд визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що залишилась після смерті батька строком на два місяці.

У запереченні на позовну заяву відповідач ОСОБА_3 зазначила, що відсутні поважні причини пропуску строку на прийняття спадщини позивачем. Позивач був присутнім на похороні батька, про дату та час його смерті знав. Крім цього, зазначає, що позивач в період з 15.02.2013р. по 15.05.2017р. приїжджав на територію України. Зазначає, що право на вчинення нотаріальних дій має посольство України у Російській Федерації, відповідно заяву про прийняття спадщини позивач міг завірити та скласти безпосередньо в м. Москва у посольстві України. Просить у задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

Представник позивача ОСОБА_6, в судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив задовольнити. В обґрунтування вимог зазначив доводи, як і викладені у позовній заяві. Додатково повідомив, що позивач мав обєктивні труднощі щодо звернення вчасно у нотаріальні органи із заявою про прийняття спадщини, так як працював та надалі працює за кордоном у РФ та не мав можливість відлучатися із місця праці.

Відповідач ОСОБА_2, в судове засідання не прибула, надала суду заяву у якій зазначила, що позовні вимоги визнає, вважає їх підставними та обґрунтованими, підтвердила те, що її брат дійсно працює за кордоном, а тому не міг вчасно звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

Представник відповідача ОСОБА_3 ОСОБА_7 в судовому засіданні позовних вимог не визнав, заперечив щодо задоволення позову. В обґрунтування заперечень зазначив, що між сторонами після смерті їх батька було досягнуто згоди, що спадкове майно після його смерті перейде ОСОБА_3. Протягом тривалого часу після смерті ОСОБА_5 ніхто з спадкоємців не претендував на спадщину. Зазначає, що позивач був присутнім в Україні на час відкриття спадщини, а тому мав можливість подати відповідну заяву про її прийняття.

Співвідповідач ОСОБА_4 в судове засідання не прибула, надала суду заяву у якій зазначила, що позовні вимоги визнає, справу просить слухати у її відсутності. Крім цього, з приводу позовних вимог зазначила те, що позивач ОСОБА_1 дійсно перебував на момент смерті батька на роботі у РФ та надалі там перебуває.

Заслухавши учасників судового розгляду та дослідивши докази в справі суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з таких підстав.

Відповідно до п.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як встановлено в судовому засіданні з оглянутої копії свідоцтва про смерть серії 1-СГ № 325400 16.10.2013 року помер ОСОБА_5.

Згідно матеріалів справи, позивач ОСОБА_1 із даним позовом звернувся у суд 05.09.2017р.

Із дослідженої в судовому засіданні копії свідоцтва про народження позивача серії ІІ-СГ №265214, встановлено, що його батьками є ОСОБА_5 та ОСОБА_8.

Відповідно до довідки ТзОВ «Вторма», що в м. Моска РФ, ОСОБА_1 дійсно працює у товаристві водієм навантажувача з 15.02.2013р. по даний час.

Згідно відповіді наданої 31.08.2017р. приватним нотаріусом Сокальського районного нотаріального округу ОСОБА_9 на ім»я позивача ОСОБА_1, встановлено, що 31.08.2017р. він звернувся у нотаріальну контору з приводу прийняття спадщини після смерті батька та нотаріусом йому відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті батька ОСОБА_5, який помер 16.10.2016р., у звязку із пропуском строку визначеного ст. 1270 ЦК України, з метою продовження даного строку рекомендовано звернутися у суд.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008р. «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Отже, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

Відповідно до норм ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3 ст. 1296 ЦК, відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Статтею 1297 ЦК України, встановлено обов'язок спадкоємця звернутися за свідоцтвом про право на спадщину на нерухоме майно. Проте нормами цієї статті, так само як й іншими нормами цивільного права, не визначено правових наслідків недотримання такого обов'язку у виді втрати права на спадщину.

Судом встановлено, що позивач пропустив строк на подачу заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини через перебування за межами країни на роботі, від прийняття спадщини після померлого батька позивач не відмовлявся.

Суд визнає, що зазначена позивачем причина пропуску строку для подання заяви прийняття спадщини є поважна, а саме перебування на роботі за межами країни та вважає, що йому слід визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 259, 264 - 265, 268, 354, 355 ЦПК України, суд -

в и р і ш и в:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1, 15.01.1977р.н. додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті спадкодавця

ОСОБА_5, який помер 16.10.2013 року терміном 2 (два) місяці, з дня набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене учасниками розгляду шляхом подання в 30-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги в апеляційному порядку безпосередньо до Апеляційного суду Львівської області.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційні скарги подаються учасниками справи через Сокальський районний суд Львівської області.

Повний текст рішення складено 04.10.2018 року.

Головуючий: Т. В. Струс