__________________________________________________________________________________________________________________
справа № 520/8066/18
провадження № 2/520/5215/18
УХВАЛА

м. Одеса

16.07.2018 суддя Київського районного суду м. Одеси Літвінова І.А., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 до ОСОБА_5, ОСОБА_6, третя особа Київська районна адміністрація Одеської міської ради «про визнання осіб втратившими право користування житловою площею»,

ВСТАНОВИВ:

До Київського районного суду м. Одеси надійшла позовна заява ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, за якою позивачі просять визнати відповідачів ОСОБА_5, ОСОБА_6 втратившими право користування житловою площею квартири АДРЕСА_1 і Петрова у м. Одесі.

За результатом автоматизованого розподілу справі присвоєно єдиний унікальний номер 520/8066/18, головуючим визначено суддю Літвінову І.А.

Предметно, субєктно та інстанційно справа відноситься до юрисдикції Київського районного суду м. Одеси.

Згідно з частиною першою статті 30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, предявляються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

Позов ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 виник з приводу нерухомого майна за адресою: м. Одеса, вул. Ільфа і ПетроваАДРЕСА_2.

Адреса знаходження нерухомого майна територіально відноситься до Київського району міста Одеси.

Справа підсудна Київському районному суду м. Одеси на підставі частини першої статті 30 ЦПК України.

Відповідачами у позовній заяві ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 вказані дві фізичні особи - ОСОБА_5 та ОСОБА_6.

Відповідно до частини шостої статті 187 ЦПК України, у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є субєктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

Також з метою перевірки актуальності зазначених у позовній заяві відомостей судом витребуванні відомості щодо адрес реєстрації позивачів.

Довідками ВАДР ГУ ДМС України в Одеській області підтверджена реєстрація місця проживання як позивачів так і відповідачів за адресою розташування спірного майна: м. Одеса, вул. Ільфа і ПетроваАДРЕСА_2.

За приписами частини першої статті 187 ЦПК України суд відкриває провадження у справі в разі відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

Суддею не встановлено підстав, зазначених у частині четвертій статті 185 та частині першій статті 186 ЦПК України для повернення позовної заяви ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 чи відмови у відкритті провадження у справі.

Однак, позовна заява підлягає залишенню без руху із встановленням строку усунення недоліків, у звязку із неповним виконанням вимог статей 175-177 ЦПК України при її оформленні.

На усунення недоліків позивачам необхідно:

зазначити у позовній заяві реєстраційний номер облікової картки платника податків відповідачів або номер і серії їх паспортів (п.2 ч.2 ст. 175 ЦПК);

зазначити у позовній заяві ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України третьої особи - Київської районної адміністрації Одеської міської ради, а також номер телефону (дані наявні на веб-сторінці: https://vlada.info/rda/kyivska-odesa/);

зазначити у позовній заяві щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

на виконання п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України - зазначити докази, що підтверджують кожну обставину, на які позивачі посилаються у позовній заяві.

Так, позивачі ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 не зазначають докази, якими мають намір підтвердити наступні твердження, на які особисто посилаються у позовній заяві і до яких відноситься те, що:

-ОСОБА_2 є чоловіком позивача;

-ОСОБА_3 є сином позивача;

-ОСОБА_4 є дочкою позивача;

-ОСОБА_5 є сестрою позивача;

-ОСОБА_6 є племінником позивача.

-укладення ОСОБА_5 шлюбу у 1986 році;

-проживання ОСОБА_5 з 1986 року в будинку чоловіка;

-відмова відповідачів добровільно знятися з реєстраційного обліку.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобовязаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Аналогічні за змістом вимоги містять і частини друга та восьма статті 83 ЦПК України, якими встановлено, що позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

У разі неможливості одержати докази самостійно позивач повинен до позовної заяви додати клопотання про їх витребування, що передбачено частиною третьою статті 177 ЦПК України та у відповідності до пункту 7 частини третьої статті 175 ЦПК України повідомити про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви.

Пунктом 8 частини третьої статті 175 ЦПК України вимагається зазначати у позовній заяві докази, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).

Позивачам пропонується повідомити чи вживались ними заходи досудового врегулювання спору (п. 6 ч. 3 ст. 175 ЦПК).

Також з метою економії процесуального часу в наступному, варто саме на цій стадії процесу залучити до участі у справі у якості третьої особи власника будинку № 5 по вул. Світанку в м. Одесі, який, як вбачається із позовної заяви, приходиться чоловіком та батьком відповідачів. В разі позитивного вирішення цього питання, на виконання ч. 1 ст. 177 ЦПК України, позивачам необхідно надати копію позовної заяви та додатків для направлення новозалученній особі.

Пунктом 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України визначено, що позовна заява повинні містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

За правилами частини 4 статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До позовної заяви ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 документи, що підтверджують сплату судового збору не додані.

Позивач звернулась до суду з заявою про звільнення її від сплати судового збору, посилаючись на скрутне матеріальне становище. Також позивач ОСОБА_1 надала копії доказів того, що позивач ОСОБА_2 є особою з інвалідністю І групи.

Суд вбачає підстави для позитивного вирішення питання щодо звільнення вказаних осіб від сплати судового збору, але позивачі обмежили суд у такій можливість, додавши до заяви не засвідчені копії письмових доказів, які не можуть бути взяті судом до уваги (вхід. № 25148 від 09.07.2018).

Позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не втрачають право додати докази у встановленому порядку, а поки що суд вирішує питання щодо сплати судового збору, виходячи з фактичних обставин справи.

Так, із змісту позовних вимог ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 вбачається, що для задоволення їх позову суду необхідно за вимогами позивачів вирішити наступні питання: 1- щодо визнання відповідача ОСОБА_5 такою, що втратила право користування житловою площею; 2 щодо визнання ОСОБА_6 таким, що втратив право користування житловою площею.

Отже, позивачами ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 заявлено дві вимоги немайнового характеру.

Відповідно до ст. 6 Закону України «Про судовий збір» (далі Закону № 3674-VI), у разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

У разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Статтею 4 Закону № 3674-VI ставка судового збору за позовну заяву немайнового характеру, яка подана фізичною особою, встановлена у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За положеннями частини першої цієї статті судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Законом України «Про державний бюджет України на 2018 рік» встановлено розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу в розрахунку на місяць - 1762 грн. (ч. 1 ст. 7).

Відповідно, 0,4 розміру від 1762 грн. дорівнює 704,80 грн.

Виходячи з наведеного, кожен з позивачів (ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4В.) повинен був сплатити суму судового збору, згідно з встановленими Законом № 3674-VI ставками та кількістю позовних вимог немайнового характеру: по 1409,60 грн. (704,80 грн. х 2) та підтвердити сплату окремими документами, додавши їх до позовної заяви.

Звертається увага позивачів, що з 02.07.2018 року відповідно до листа Головного управління Державної казначейської служби України від 06.06.2018 року № 06-08/699-3489 «Про реквізити рахунків» - відкрито нові рахунки для сплати судового збору на балансі Казначейства.

Платiжнi реквiзити для перерахування судового збору: Отримувач коштів УК у Київському районі; Код отримувача (код ЄДРПОУ) 38016923; Банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); Код банку отримувача (МФО) 899998; Рахунок отримувача 5005; Код класифікації доходів бюджету - 22030101 ; Найменування коду класифікації доходів бюджету - Судовий збір (Державна судова адміністрація України,050).

Належним доказом сплати судового збору є фінансовий документ: платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою мають містити відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. Також фінансовий документ повинен бути підписаний уповноваженою посадовою особою і скріплено печаткою установи з відміткою про дату виконання платіжного доручення та відміткою про зарахування суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Відповідні документи подаються до суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути належним доказом сплати судового збору - згідно наданих Пленумом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду Цивільних і кримінальних справ розяснень у постанові № 10 від 17.10.2014 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах».

Враховуючи сукупність недоліків позовної заяви ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, у відповідності до статті 185 ЦПК України судом постановлюється ухвала про залишення позовної заяви без руху і встановлюється строк усунення недоліків.

При винесенні ухвали судом враховується прецедентна практика Європейського суду з прав людини, яка виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року.

У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. У зв'язку з наведеним, вказані вимоги суду не є порушенням права на справедливий судовий захист та не можуть вважатися обмеженням доступу до суду.

Позивачу слід взяти до уваги, що якісна підготовка справи до судового розгляду спрямована в першу чергу на захист прав самого позивача та забезпечення розгляду справи без зволікань, з додержанням розумних строків, в порядку спрощеного позовного провадження, наслідком чого є економія не тільки процесуального часу сторін і суду, а й зменшення судових витрат, повязаних із безпосереднім розглядом справи.

Керуючись ст. ст. 95, 175-177, 185, ч. 2 ст. 261, ст. ст. 272, 353-355 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 до ОСОБА_5, ОСОБА_6, третя особа Київська районна адміністрація Одеської міської ради - залишити без руху.

Встановити позивачам строк усунення недоліків шляхом виконання вимог, встановлених статтями 95, 175-177 ЦПК України щодо форми, змісту та порядку подання позовної відповідно до мотивувальної частини цієї ухвали - протягом десяти днів з дня одержання копії ухвали.

Забезпечити позивачам ОСОБА_1 та ОСОБА_2 можливість засвідчити безпосередньо у приміщені суду копії письмових доказів, доданих до заяви про звільнення від сплати судового збору. Покласти обовязок щодо забезпечення позивачам умов для виконання цього пункту ухвали на секретаря судового засідання Молодова В.С.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надіслати особам, що звернулися із позовною заявою до суду, розяснивши, що у випадку виконання ухвали та усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, вона буде вважатись поданою у день первісного її подання до суду. Інакше позовна заява буде вважатися не поданою і повернута позивачеві разом із доданими до неї матеріалами, що не позбавить позивача права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню в апеляційному порядку не підлягає. Заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Літвінова І. А.