Єдиний унікальний номер 448/232/18
Провадження № 2/448/561/18
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

25.09.2018 року суддя Мостиського районного суду Львівської області Торська І.В., розглянувши зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до Мишлятицької сільської ради Мостиського району Львівської області та ОСОБА_1, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору приватний нотаріус Мостиського районного нотаріального округу ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно, а саме 1/2 частину будинковолодіння №47 по вул.З.Вужик с.Мишлятичі Мостиського району Львівської області.

25.09.2018 року до суду поступила зустрічна позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно, а саме 1/2 частину житлового будинку із приналежними до нього господарськими будівлями і надвірними спорудами, що знаходяться в с.Мишлятичі, вул.З.Вужик, 13, Мостиського району, який ОСОБА_4 успадкувала після смерті свого батька ОСОБА_5 за заповітом.

У відповідності до частин 2, 3 ст. 193 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов'язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об'єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Враховуючи те, що з огляду на предмети спорів зустрічний позов та первісний взаємопов'язані, зокрема, виникають з одних правовідносин та задоволення зустрічного позову може виключити частково задоволення первісного позову, і їх спільний розгляд є доцільним, зустрічний позов підлягає об'єднанню в одне провадження з первісним позовом.

Згідно частин 1, 2 ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред'явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу.

Так, із зустрічної позовної заяви та поданих до неї документів вбачається, що така подана без дотримання вимог п.5,6,7 ч.3 статті 175 ЦПК України, а саме: заява, зокрема, повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обовязковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

Пунктом 24 постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» визначено, що суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ у своєму листі №24-753/0/4-13 від 16.05.2013р. «Про судову практику з розгляду цивільних справ про спадкування» вказав: що визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, в тому числі й у випадку визначення судом за позовом спадкодавця додаткового строку для прийняття спадщини.

Позивач за зустрічним позовом ОСОБА_1, звертаючись до суду із даним позовом, не надав жодних доказів того, чи вживались ним заходи досудового врегулювання спору.

Також в порушення п.5 ч.3 ст.175, ч.5 ст.177 ЦПК України у зустрічній позовній заяві не в повній мірі викладено обставини в обґрунтування позовних вимог, не зазначено та не додано доказів, що підтверджують вказані обставини, а саме відсутні будь-які докази (документи) в підтвердження споріднення (родинних звязків) спадкоємця ОСОБА_1 із спадкодавцем ОСОБА_4

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави для звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру судовий збір складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати (704,40 грн.) та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати (8810 грн.).

Якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред'явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи. (ч. 2 ст. 176 ЦПК України)

Враховуючи, те що позивач ОСОБА_1 на момент пред'явлення зустрічного позову не має можливості встановити точну ціну позову, вважаю, що останньому необхідно сплатити судовий збір в мінімальному розмірі встановленому п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» - 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, тобто 704,40 грн.

В порушення п. 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позивач не зазначив попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які поніс і які очікує понести у зв'язку із розглядом справи

Крім того, відповідно до ч.2 ст.95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Згідно до ч.4 ст.95 ЦПК України копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку встановленому чинним законодавством.

Порядок засвідчення копій документів визначений п.п. 5.26, 5.27 Національного стандарту України Державної уніфікованої системи документації, Уніфікованої системи організаційно розпорядчої документації Вимоги до оформлювання документів (ДСТУ 4163-2003), затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 року № 55. За вказаним нормативно-правовим актом, відмітка про засвідчення копії документа складається: зі слів "Згідно з оригіналом"; назви посади; особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища; дати засвідчення копії, яка проставляється нижче підпису.

Однак, всупереч вимог ст.95 ЦПК України копії документів, додані до зустрічного позову, не засвідчені належним чином, визначеним законом (відсутні назва посади, ініціали, прізвище особи яка засвідчила документ, дата засвідчення копії документа).

Окрім того, не засвідчені належним чином і копія зустрічної позовної заяви та додані до неї копії документів, для відповідача по справі.

У ч. 1 ст. 185 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У зв'язку з наведеним зустрічну позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачеві строк для усунення вказаних вище недоліків.

Керуючись ст.ст. 95, 175, 176, 177, 185, 187, 193, 260 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВ И В:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно, - залишити без руху.

Надати позивачеві ОСОБА_1 строк для усунення недоліків, вказаних в мотивувальній частині даної ухвали, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання копії даної ухвали.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені в ухвалі недоліки.

Розяснити позивачу ОСОБА_1, що у разі не усунення недоліків, вказаних в ухвалі суду позовна заява буде вважатись неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути внесені до апеляційної скарги на рішення суду. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя І.В.Торська