Провадження №2/263/357/2018
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 липня 2018 року Жовтневий районний суд міста Маріуполя Донецької області у складі: головуючого судді Томіліна О.М., при секретарях Гущиній О.О., Соколовій О.Б., розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м.Маріуполі цивільну справу за позовною заявою Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиту, але не враховану приладом обліку електричну енергію, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_2 акціонерне товариство «ДТЕК Донецькобленерго» (далі за текстом ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго») звернулося до суду із вказаною позовною заявою, просило суд стягнути з відповідача ОСОБА_1 заборгованість за спожиту, але невраховану приладом обліку електричну енергію у сумі 31940,38 грн. та сплачений судовий збір у розмірі 1600 грн. В обґрунтування позовних вимог вказано, що 30.06.2017 року при перевірці представниками позивача виконання вимог Закону України «Про електроенергетику» від 16.10.97р., ПКЕЕН), за місцем проживання відповідача було виявлено порушення ним ст.26,27 Закону України «Про електроенергетику» від 16.10.1997р., та п.п.42,48 ПКЕЕН, що виразилося у самовільному підключенні до електромережі шляхом підключення перемикача. На підставі п.53 ПКЕЕН виявлене порушення було зафіксоване в ОСОБА_3 про порушення ПКЕЕН№ 213449 від 30.06.2017 року. Згідно з актом та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН, споживачеві проведено нарахування, визначено обсяг та вартість спожитої, але не врахованої електричної енергії у розмірі 31940 грн. 38 коп.

Від відповідача до суду надійшли письмові пояснення, у яких відповідач пояснила, що приходили контролери та провели не огляд, а обшук у квартирі. Жінці, яка була з ними вказали, яку схему креслити та коли вона помилилася і хотіла закреслити помилку, вони не дали їй, сказали, що так підійде, докреслили її. З актом не дали розібратися, не вказали в акті і те, що лічильник був у робочому стані, вимусили під тиском підписати акт.17 та 22 серпня 2017 року вона зверталася до керівника ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» із заявою про перерахунок заборгованості, проте їй відмовили. До суду надано акт, який не відповідає дійсності.

До суду відповідачем також надано заяву, у якій вона пояснила що 30.06.2017 року до них прийшли з перевіркою електромонтери ОСОБА_3., ОСОБА_4, зняли покази, знайшли білий дріт та видалили його, ніяких інших технічних пристроїв там не було. Вони вийшли з квартири та потім прийшли зі схемами. Акт відповідач підписала під тиском та погрозами, що буде вимкнено електропостачання. Акт вважає недійсним, ніяких збитків електропостачальнику не нанесено. Усі квитанції за користування електроенергією сплачені, заборгованості не має. Дріт, який вони вилучили вона не ставила та не використовувала. Можливо його вмонтував зять, який помер. Просила перерахувати заборгованість.

Представник відповідача адвокат ОСОБА_5 надав суду відзив на позовну заяву, у якому вказав, що із розрахунку суми недорахованої електроенергії вбачається, що порушення яке здійснила відповідачка, передбачено підпунктом 5 пунктом 3.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЄ №562 від 04.05.2016 р. (надалі Методика).

Згідно з підпунктом 5 пункту 3.1 Методики, ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку.

Згідно з підпунктом «б» пункту 3.3 Методики, розрахунок вартості недорахованої електроенергії здійснюється у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричних мереж енергопостачальника із дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснено самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, та до дня усунення порушення.

При цьому із розділу Методики вбачається, що за останні три роки розрахунок вартості недорахованої електроенергії здійснюється тільки у випадках, передбачених підпунктами «в» і «г» пункту 3.3, проте в ОСОБА_3 від 30.06.2017 року вказано інше порушення, а саме порушення передбачене підпунктом «б» пункту 3.3 Методики.

Таким чином, представник відповідача вказує, що у позивача не було правових підстав застосовувати розрахунок недоврахованої електричної енергії за останні три роки, а саме з 30 червня 2014 року. У даному випадку розрахунок недорахованої електричної енергії повинен бути здійснений за останні 12 календарних місяців, тобто з 30.06.2016 року по 30.06.2017 року. Представник ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» ОСОБА_6, яка діє за довіреністю, в судовому засіданні пояснила, що 30.06.2017 року у відповідача було виявлено порушення правил користування електроенергією, що виразилося у самовільному підключенні електроустановок до електромереж, яка не являється власністю елестропостачальника, про що було складено відповідний акт та до нього додано схему із зазначенням межі балансової належності. У даному випадку балансова схема встановлена на клемах розрахункових приборів обліку електрощитів. Даний факт підтверджує, що підключення було виконано до електромережі, яка не являється власністю електропостачальника. Споживачу електроенергії надали можливість внести свої пояснення до акту, що вона зробила та підписала акт. На підставі акту був проведений розрахунок за період 3 роки, як того вимагає абзац 2 п.п. «а» п.3.3 Методики за період 3 роки. Споживач була присутня на засіданні комісії Маріупольського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго», проте відмовилася отримувати розрахунок, тому компанія звернулася до суду з позовом про стягнення з ОСОБА_1Ф, заборгованості. Просила позов задовольнити в повному обсязі. У подальшому надала суду заяву про закінчення розгляду справи за її відсутності

Представник відповідача адвокат ОСОБА_5 у судовому засіданні пояснив, що не спростовує факт вчинення правопорушення, проте наполягав на перерахунку заборгованості за недораховану електричну енергію, у відповідності до підпункту «б» пункту 3.3 Методики. Вважає, що розрахунок заборгованості необхідно провести не за три роки, а за один рік. У подальшому надав суду заяву про закінчення розгляду справи за його відсутності, не заперечував проти задоволення позовних вимог щодо стягнення заборгованості за недораховану електричну енергію за останні 6 місяців перед виявленням порушення, в іншій частині позовних вимог просив відмовити.

Свідок ОСОБА_4 у судовому засіданні пояснив, що працює електромонтером рейдової бригади по боротьбі з розкраданням електроенергії, 30.06.2017 року працював з бригадою за адресою: АДРЕСА_1. В зазначеній квартирі робітники бригади пройшли до приладу обліку електроенергії, попросили вимкнути усі електроприлади, вимкнули запобіжник. За стіною була вбудована шафа, яку попросили відкрити, власник квартири почала сперечатися. ОСОБА_4 ввімкнув індикатор прихованої проводки «Делтси», який показав, що є напруга. Під полицею в шафі було виявлено тумблер, при ввімкнені якого прилад обліку електроенергії не працював при увімкненому світлі та при увімкненій мікрохвильовій печі. Господарка квартири сказала, що це не її пристрій, що у квартирі жив її зять і він зробив той прилад, але вона не користувалася ним.

Свідок ОСОБА_7 у судовому засіданні пояснила, що 30.06.2017 року працювала з бригадою за адресою: АДРЕСА_1. Власник квартири впустила їх до пристрою обрахунку електроенергії, ОСОБА_4 попросив вимкнути автомати та перевірити напругу. У шафі виявили вимикач, при увімкнені якого пристрій обрахунку електроенергії не працював, при цьому у квартирі була ввімкнена мікрохвильова піч. Все було знято на відео. За даним фактом було складено акт, ОСОБА_1 ознайомилася з актом, підписала його, але пояснила, що не користувалася вимикачем.

Враховуючи позицію сторін, дослідивши письмові матеріали справи, суд встановив наступні фактичні обставини та відповідні ним правовідносини, за якими вважає, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.

При вирішенні спірних правових відносин суд перш за все керується наступними вимогами цивільно-процесуального законодавства.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

За вимогами ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обовязком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідне для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Зі змісту статті 12 ЦПК України вбачається, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов'язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно зі ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Судом встановлені наступні фактичні обставини та відповідні ним правовідносини.

Правовідносини у сфері постачання та споживання електроенергії регулюються ст.714 ЦК України, ст.ст.24-27 Закону України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26 липня 1999 року (надалі - ПКЕЕН), Порядком визначення розміру і відшкодування збитків, завданих електропостачальнику внаслідок розкрадання електричної енергії, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України №122 від 8 лютого 2006 року, Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ №562 від 4 травня 2006 року(надалі - Методика).

Відповідно до ПКЕЕН об'єктом споживання визначено житловий будинок, квартира що належить споживачу на праві власності або користуванні, а самовільним підключенням - споживання електричної енергії без укладання з енергопостачальником договору про користування електричною енергією або підключення з порушенням цих Правил.

Статтею 26 Закону України «Про електроенергетику» встановлений обов'язок споживача додержуватися вимог нормативно-технічних документів, договору про постачання електроенергії; покладена відповідальність за порушення умов договору з електропостачальником та ПКЕЕН.

Стаття 27 Закону України «Про електроенергетику» встановлює, що порушення в електроенергетиці тягне за собою передбачену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність, а також зазначає, що перелік правопорушень в статті не є вичерпаним. Законодавством України можуть встановлюватися інші види правопорушень в електроенергетиці, за які передбачена відповідальність.

Пунктом 1 Загальних положень ПКЕЕН передбачений обов'язок виконання ПКЕЕН всіма споживачами та електропостачальниками незалежно від форм власності.

Судом встановлено, що відповідач ОСОБА_1 мешкає за адресою: квартира АДРЕСА_2, та є споживачем електричною енергії, що також підтверджується особовим рахунком №1021-50, відкритим на її імя.

Згідно з ч. 1 ст. 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

За ч.ч. 4, 5 ст. 319, 322 ЦК України власність зобовязує, власник зобовязаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом, і не може використовувати право власності на шкоду правам та інтересам суспільства.

Із вчинених взаємних дій, які полягали у підключенні до електромережі, відкритті особового рахунку, споживанні та оплаті спожитої електроенергії, між сторонами склалися фактичні договірні відносини з постачання споживачу електроенергії, на умовах, передбачених Законом України Про електроенергетику та Правилами, у звязку із цим у сторін виникли взаємні права та обовязки, які притаманні договірним.

Згідно з рішенням Судової палати в цивільних справах Верховного Суду України від 4 червня 2008 року підключення електроенергії за заявою наймача (власника квартири) і відкриття особового рахунку слід вважати фактичним укладенням договору на умовах, передбачених Законом України «Про електроенергетику» та ПКЕЕН.

Виходячи з положень статей 6, 526, 626 - 631 ЦК України, укладений договір є обов'язковим для належного виконання сторонами відповідно до його умов, вимог Цивільного кодексу України та інших актів цивільного законодавства.

Крім того, статтею 714 ЦК України передбачено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Згідно зі статтею 611 ЦК України у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Згідно з Правилами користування електричною енергією для населення, споживач електричної енергії зобов'язаний дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки (п. 42 Правил).

Згідно з пунктом 48 Правил користування електричною енергією для населення, споживач несе відповідальність за порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку.

Відповідно до пункту 53 Правил користування електричною енергією для населення у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником обєкта або має право користуватися цим обєктом відповідно до договору). Один примірник акту вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акту свої зауваження.

30 червня 2017 року при перевірці представниками ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» виконання вимог Закону України «Про електроенергетику» квартири відповідача було виявлено порушення споживачем ОСОБА_1 Правил користування електричною енергією для населення шляхом самовільного підключення електроустановок до електричної мережі, яка не є власністю енергопостачальника з порушенням схеми обліку, виявити представники постачальника електроенергії під час проведення контрольного огляду прибору обліку не мали змоги, знеструмлені ланцюги напруги за допомогою перемикача. Фаза в 1 клемі, електроенергія споживається, лічильником не враховується. Місце самовільного підключення - кабель-канал за щитом обліку.

За цим фактом було складно ОСОБА_3 про порушення (ПКЕЕН) № 213449 від 30.06.2017 року, з відповідним відображенням на викладеній у ньому схемі, який був підписаний трьома представниками ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго», відповідачем ОСОБА_1, яка в графі «зауваження» особисто зазначила: «цим пристроєм не користувалася, колись у неї жив зять і вбудував пристрій, але він помер сім років тому. Дід хотів зняти пристрій, але у нього стався інсульт».

Крім наведених відомостей, в графі ОСОБА_3 «Додаткові відомості» зазначено: з метою виявлення використовувалися спеціальні технічні засоби: двохполюсний покажчик напруги, індикатор магнітного поля.

Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.

У разі причетності побутового споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 р. № 562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами правил користування електричною енергією.

19 липня 2017 року на засіданні комісії Маріупольського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» з розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією для населення, відповідно до протоколу № 1186 від 19.07.2017 року було прийнято рішення про нарахування ОСОБА_1 за порушення правил користування електричною енергією суми збитків недорахованої електричної енергії на загальну суму 31940,38 грн.

З огляду на ці обставини позивачем були дотримані положення законодавства щодо належного складання акту про порушення, повідомлення споживача про дату та час засідання комісії, а також про результати розгляду виявлених в акті порушень.

«Порядок визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії», затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 2006 року № 122, встановлює наступне.

1. Відповідно до цього Порядку визначається розмір збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок недоотримання коштів за електричну енергію, викрадену споживачем шляхом її самовільного використання без застосування приладів обліку (якщо таке застосування обов'язкове) або у разі умисного пошкодження приладів обліку чи у будь-який інший спосіб, а також проводиться відшкодування завданих енергопостачальнику збитків.

2. Дія цього Порядку поширюється на всіх споживачів електричної енергії - суб'єктів господарської діяльності та фізичних осіб, що використовують електричну енергію для власних

потреб.

4. Обсяг електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, визначається за величиною розрахункового споживання електричної енергії протягом періоду порушення на підставі акту виявлених порушень, складеного відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої НКРЕ.

5. Розрахунок вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, здійснюється за встановленими для відповідної групи споживачів тарифами, що діяли у період порушення.

6. На підставі акту виявлених порушень енергопостачальник розраховує розмір завданих внаслідок викрадення електричної енергії збитків та надсилає споживачеві електричної енергії рахунок для їх оплати. Споживач електричної енергії здійснює оплату зазначених збитків протягом 30 днів після отримання рахунка. У разі відмови споживача відшкодувати збитки підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення збитків здійснюється у судовому порядку.

7. Рішення енергопостачальника щодо визначення розміру та порядку відшкодування збитків, завданих йому внаслідок викрадення електричної енергії, може бути оскаржено в установленому законом порядку.

За п.1.1 «Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією», затвердженої Постановою НКРЕ від 4.05.2006 року №562, вона: застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом (електропередавальною організацією) (далі - енергопостачальник) при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією та/або виявлення фактів

крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об'єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку.

За наведеним, та на підставі досліджених доказів, судом встановлено, що відповідач ОСОБА_1 порушила Правила користування електричною енергією для населення в результаті самовільного підключення електроустановок до електричної мережі, яка не є власністю електропостачальника, що нею не оспорюється.

З цього приводу безпідставним є посилання відповідача на те, що розрахунок за актом має бути здійснений за вимогами п.п. б п.3.3 Методики, а саме за дванадцять календарних місяців, оскільки він застосовується лише у разі виявлення самовільного підключення до електричної мережі саме електропостачальника.

У даному випадку визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення ОСОБА_1 ПКЕЕН, слід здійснювати відповідно до п.п.5 п.3.1 Методики, яка застосовується на підставі акту про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН: самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі енергопостачальника (власника мережі) з порушенням схеми обліку.

Пунктом 3.3 Методики встановлено, що розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії; за кількістю днів, які відповідно до даного випадку визначаються згідно з другим абзацом п.п. «а» п.3.3 Методики, а саме : якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об'єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки.

Згідно з пунктом 3.5 Методики, у разі виявлення у споживача порушень зазначених у п.п.5 п.3.1 Методики, добовий обсяг споживання електричної енергії W доб.с.п. (кВт.год) через проводи, якими здійснене самовільне підключення або підключення поза приладом обліку, визначається за формулою (2.7) Методики. Час використання самовільного підключення протягом доби приймається рівним 8 год.

З урахуванням зазначеного, у суду не має підстав ставити під сумнів розрахунок вартості необлікованої електричної енергії спожитої ОСОБА_1, у сумі 31940,38 грн., за період з 30.06.2014 року по 30.06.2017 року, здійснений позивачем, оскільки він зроблений з урахуванням обставин, що відповідають дійсності, у відповідності з положеннями пункту 3.5, за формулою (2.7) «Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією».

Відповідно до ст. 614 ЦК України особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов'язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов'язання.

Проте, як вбачається з матеріалів справи, відповідач ОСОБА_1, яка є власником квартири, доказів своєї невинуватості не надала, не спростувала наявність виявлених актом порушень, до теперішнього часу не здійснила оплату зазначених збитків, тому за таких обставин позивач вправі вимагати стягнення збитків у судовому порядку.

Отже, виходячи із обставин, встановлених в судовому засіданні та підтверджених належними доказами, суд приходить до висновку про доведеність факту порушення відповідачем ОСОБА_1 правил користування електричної енергії, вона має нести повну відповідальність за виявленні порушення та оплату вартості спожитої, але неврахованої приладом обліку електроенергії.

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог позивача та необхідності їх задоволення в повному обсязі.

За ст.141 ЦПК України, суд вважає доцільним стягнути з відповідача на користь позивача сплачений судовий збір.

Керуючись ст.ст. 4, 12, 13, 81, 141 ,247, 263-265 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиту, але не враховану приладом обліку електричну енергію - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_1, ІПН НОМЕР_1, місце реєстрації: АДРЕСА_3) на користь Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» (, м.Краматорськ, вул.Островського, 8) заборгованість за спожиту, але невраховану приладом обліку електричну енергію у сумі 31940,38 грн. (тридцять одна тисяча девятсот сорок гривень тридцять вісім копійок) та судовий збір в сумі 1600,00 грн. (одна тисяча шістсот гривень).

Рішення суду може бути оскаржено до Апеляційного суду Донецької області шляхом подачі апеляційної скарги через Жовтневий районний суд міста Маріуполя Донецької області протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.М.Томілін