Номер провадження: 22-ц/785/6916/18
Номер справи місцевого суду: 496/3663/16-ц
Головуючий у першій інстанції Трушина О. І.
Доповідач Дрішлюк А. І.
АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

17 серпня 2018 року м. Одеса

Апеляційний суд Одеської області в особі судді судової палати у цивільних справах Дрішлюка А.І., дослідивши апеляційну скаргу представника ОСОБА_3 - ОСОБА_4 на рішення Біляївського районного суду Одеської області від 25 червня 2018 року в цивільній справі за позовом прокурора Одеської області в інтересах держави в особі Троїцької сільської ради Біляївського району Одеської області до ОСОБА_3, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, третя особа: Головне управління Держгеокадастру в Одеській області про визнання недійсним державного акту, витребування земельних ділянок,-

ВСТАНОВИВ:

18 жовтня 2016 року прокурор Одеської області в інтересах держави в особі Троїцької сільської ради Біляївського району Одеської області звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, третя особа: ГУ Держгеокадастру в Одеській області про визнання недійсним державного акту, витребування земельних ділянок (т. 3, а.с. 1-10).

Ухвалою Біляївського районного суду Одеської області від 07 серпня 2017 року в справі було зупинено провадження до розгляду кримінального провадження № 1-кп/496/100/17 за обвинуваченням ОСОБА_9 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366, ч.ч.1,2 ст. 364 КК України (т. 3, а.с. 146). Вказана ухвала була скасована ухвалою Апеляційного суду Одеської області від 12 жовтня 2017 року та справа направлена до суду першої інстанції для продовження розгляду (т. 3, а.с. 176-177).

Ухвалою суду першої інстанції 24 січня 2018 року до участі в справі було залучено Головне управління Держгеокадастру в Одеській області в якості третьої особи, в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору (т. 3, а.с. 208-209).

26 лютого 2018 року Заступник прокурора Одеської області в інтересах держави в особі Троїцької сільської ради Біляївського району Одеської області подав до суду заяву про зміну підстав позову (т. 4, а.с. 47-55).

Рішенням Біляївського районного суду Одеської області від 25 червня 2018 року позов прокурора Одеської області в інтересах держави в особі Троїцької сільської ради Біляївського району Одеської області вирішено задовольнити. А саме, суд вирішив визнати недійсним та скасувати державний акт НОМЕР_1 від 20.04.2010 на право власності на земельну ділянку загальною площею 0,25 га, яка розташована по АДРЕСА_1, кадастровий номер НОМЕР_2, виданий на ім'я ОСОБА_3; витребувати у ОСОБА_7 на користь Троїцької сільської ради Біляївського району Одеської області земельну ділянку загальною площею 0,1072 га, яка розташована в АДРЕСА_2, кадастровий номер НОМЕР_3; витребувати у ОСОБА_5 на користь Троїцької сільської ради Біляївського району Одеської області земельну ділянку загальною площею 0,036 га, яка розташована в АДРЕСА_3, кадастровий номер НОМЕР_4; витребувати у ОСОБА_6 на користь Троїцької сільської ради Біляївського району Одеської області земельну ділянку загальною площею 0,0531 га, яка розташована в АДРЕСА_4, кадастровий номер НОМЕР_5; витребувати у ОСОБА_8 на користь Троїцької сільської ради Біляївського району Одеської області земельну ділянку загальною площею 0,0537 га, яка розташована в АДРЕСА_5, кадастровий номер НОМЕР_6; а також стягнути з відповідачів ОСОБА_3, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8 на користь прокуратури Одеської області судовий збір по 275,60 грн. з кожного (т. 4, а.с. 179-185).

Не погоджуючись з вказаним рішенням 03 серпня 2018 року засобами поштового зв'язку представником ОСОБА_3 - ОСОБА_4 була направлена апеляційна скарга. Зокрема апелянт вважає, що оскаржуване рішення є таким, що не відповідає нормам матеріального та процесуального права, а також фактичним обставинам справи. Апелянт зазначає, що набуття права власності на спірну земельну ділянку ОСОБА_3 відбувалося відповідно до норм діючого законодавства. Крім того, апелянт посилається на те, що відповідно до матеріалів цивільної справи позовна заява була подана за підписом прокурора Одеської області, тоді як заява про зміну підстав позову складена від імені заступника прокурора Одеської області, що суперечить вимогам Закону України «Про прокуратуру». Тому апелянт просить скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове рішення, яким в задоволенні позову прокуратури Одеської області відмовити в повному обсязі (т. 4, а.с. 189-192). Крім того апелянт просить відстрочити сплату судового збору в зв'язку зі скрутним матеріальним становищем ОСОБА_3

Відповідно до положень ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а на ухвалу суду - протягом п'ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Як вбачається з матеріалів справи оскаржуване рішення було ухвалено 25 червня 2018 року (т. 4, а.с. 179-185). Відповідно до резолютивної частини оскаржуваного рішення повний текст складено 04 липня 2018 року. Тобто строк апеляційного оскарження рішення обчислюється з 04 липня 2018 року. Апеляційна скарга направлена засобами поштового зв'язку 03 серпня 2018 року, тобто в межах строку апеляційного оскарження.

Щодо клопотання про відстрочення сплати судового збору. Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. В п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати» роз'яснено, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК (попередня редакція) єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК (попередня редакція) повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Як було вище зазначено апелянт в своїй скарзі просить суд відстрочити сплату судового збору за подання апеляційної скарги в зв'язку зі скрутним матеріальним становищем. Разом з тим в обґрунтування свого клопотання жодних доказів апелянтом суду не було надано. За таких обставин клопотання про відстрочення сплати судового збору залишається без задоволення, а апеляційна скарга без руху в зв'язку із несплатою судового збору.

Відповідно до чинної на момент подачі апеляційної скарги редакції Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року № 3674-VІ (із змінами), розмір судового збору становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Як вбачається з наведеного за подання позовної заяви позивачем було сплачено 2756 грн. Отже, за подання апеляційної скарги апелянту необхідно сплатити 2756 грн * 150% = 4134 грн.

Судовий збір відповідно до ЗУ «Про судовий збір» від 08.07.2011 року сплачується через банківські установи, чи поштовим відділенням зв'язку за рахунок платника. У призначенні платежу платник повинен вказати слова «судовий збір», код ЄДРПОУ суду, до якого він звертається, пункт з таблиці ставок судового збору, за яким визначено розмір судового збору.

Отримувач коштів - УК у м.Одесі/Малиновськ. р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 38016923

Банк отримувача - Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО) - 899998

Рахунок отримувача - 0031

Код класифікації доходів бюджету - 22030101

Таким чином, за таких обставин апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати апелянту строк на усунення недоліків (подання обґрунтованого клопотання про відстрочення судового збору з відповідними доказами або сплатити судовий збір). Відповідно до ст. ст. 185, 357 ЦПК України суддя, встановивши, що апеляційна скарга не оформлена відповідно до вимог, встановлених ст. 356 ЦПК України, а також у разі несплати судового збору, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє апелянта та надає йому строк для усунення недоліків.

На підставі викладеного та керуючись 175, 177, 185, ч. 4 ст. 356, 357 ЦПК України, суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання про відстрочення судового збору залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_3 - ОСОБА_4 на рішення Біляївського районного суду Одеської області від 25 червня 2018 року в цивільній справі за позовом прокурора Одеської області в інтересах держави в особі Троїцької сільської ради Біляївського району Одеської області до ОСОБА_3, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, третя особа: Головне управління Держгеокадастру в Одеській області про визнання недійсним державного акту, витребування земельних ділянок- залишити без руху.

Повідомити апелянта про необхідність виправити недоліки апеляційної скарги протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали суду.

Роз'яснити апелянту, що у разі невиконання ухвали суду в зазначений строк, суддею буде прийняте процесуальне рішення передбачене ст.ст. 185, 357 ЦПК України.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення, однак в частині визначення судових витрат може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги протягом тридцяти днів з дня набрання законної сили до суду касаційної інстанції.

Суддя апеляційного суду

Одеської області А.І. Дрішлюк

17.08.2018 року м. Одеса