11 грудня 2018 року Херсонський міський суд Херсонської області в складі:
головуючого - судді Прохоренко В.В.,
секретар Тихоша Л.Г.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні в порядку загального провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної, завданої залиттям квартири,
У червні 2017 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної, завданої залиттям квартири, посилаючись на те, що на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно є власником квартири №123, по вул. 200 років Херсона,37, у м. Херсоні, поверхом вище в цьому будинку в квартирі №127, проживає зі своєю сімєю ОСОБА_2, яка внаслідок своє недбалості залила її квартиру. Внаслідок залиття квартири в ній відставали шпалери, зявились на стелі та стінах плями жовтого кольору, набухли дверні пройоми, почала відставати оздоблювальна шпаклівка на стелі, змінився колір стелі та стін. 11.01.2017 року комісією ОСББ будинку, були зафіксовані в акті вказані факти. Вона неодноразово зверталася до відповідача з проханням відшкодувати шкоду, завдану залиттям квартири, але остання категорично відмовилася це робити.
З урахуванням збільшених в ході розгляду справи позовних вимог позивач просила суд стягнути з ОСОБА_2 на її користь відповідно до висновку експерта 13 566 грн. в рахунок відшкодування матеріальної шкоди, 3000 грн. витрат на проведення судової будівельно-технічної експертизи та судовий збір.
У судове засідання позивач не зявилася, надала заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримала, просила суд їх задовольнити з підстав, зазначених в позові. Надала згоду на винесення заочного рішення.
Відповідач в судове засідання не зявилася, про час та місце розгляду справи була повідомлена у встановленому законом порядку.
За таких обставин, враховуючи згоду позивача на слухання справи у відсутність відповідача, суд вважає можливим постановити заочне рішення на підставі наявних у матеріалах справи доказів в порядку ст. 280 ЦПК України.
Дослідивши матеріали справи, суд установив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.
Частиною 3 статті 386 ЦК України передбачено, що власник, права якого порушенні, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.
Судом установлено та підтверджено матеріалами справи, що ОСОБА_1 є власником квартири, № 123, яка розташована на пятому поверсі девятиповерхового будинку за адресою: м.Херсон, вул.200 років Херсона,37.
Квартира №127, розтшована на шостому поверсі і належить на праві власності відповідачці ОСОБА_2
В січні 2017 року квартира позивача була залита відповідачем.
Згідно до акту від 11.01.2017 року, складеного комісією в складі голови ОСББ «200 років Херсона 37», члена правління ОСББ, за присутності позивача та власників квартир №№126,120, в квартирі №123 виявлені пошкодження, що виникли внаслідок залиття з квартири №127, а саме: сліди затоплення на стелі та стінах в залі, дитячій, коридорі та прихожі, відставання шпалер, плісень, набухання дверного пройому в дитячій кімнаті, лущення стелі в залі та прихожі (а.с.8).
Відповідно до частини першої статті 1166- 1167 ЦК України майнова та моральна шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Згідно з частиною другою статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Отже, цивільне законодавство в деліктних зобовязаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.
З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу саме на відповідача покладено обовязок доведення відсутності його вини в завдані шкоди позивачу.
Відповідачем не доведено належними та допустимими доказами відсутність вини власника квартири ОСОБА_2 у затопленні квартири позивачки, що розташована поверхом нижче.
Відповідно до ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).
За приписами ст.1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобовязати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі(передати річ того є роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі.
Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.
Згідно до висновку судової будівельно технічної експертизи №36 від 01.10.2018 року вартість відновлювальних робіт, необхідних для усунення пошкоджень, що виникли внаслідок залиття квартири №123, становить 13 566 грн.(а.с. 43-65).
Враховуючи, що позивач довела завдану їй матеріальну шкоду, протиправність дій відповідача, причинний зв'язок між ними, а відповідач відповідно до вимог ст.81 ЦПК України це не спростувала і не довела відсутність своєї вини, що є її процесуальним обовязком згідно з презумпцією завдавача шкоди, суд приходить до висновку про наявність підстав для стягення з відповідача на користь позивача у відшкодування матеріальної шкоди, завданої залиття квартири 13 566 грн.
З матеріалів справи вбачається, що для підтвердження заподіяння відповідачем майнової шкоди внаслідок залиття квартири, з метою обгрунтування і доведення своїх позовних вимог щодо відшкодування цієї шкоди, позивач була змушена наполягати на проведенні судової будівельно технічної експертизи для визначення розміру понесенних збитків і необхідних витрат для усунення пошкоджень, у звязку з чим понесла додаткові витрати.
Отже, проведення експертизи відбулося, у звязку з необхідністю відновлення порушеного права позивача, а тому відповідно до вимог ст.22 ЦК України є обґрунтованими та підлягають стягнення з відповідача на користь позивача, витрати на проведення судової будівельно- технічної експертизи, понесення яких підтверджується квитанцією ПАТ «ПриватБанк» від 17.04.2018 року про сплату 3000 грн.(а.с.67).
Відповідно до ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовоий збір в розмірі 640 грн.
На підставі викладеного, ст.ст. 22-23, 319,322, 368,1166-1167, 1192 ЦК України, керуючись ст.ст. 6-13, 76-79, 81, 141, 258, 259, 263-265, 280-282 ЦПК України, суд,
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду в розмірі 13 566 грн. та витрати за проведення будівельно технічної експертизи в розмірі 3000 грн.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 640 грн.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку безпосередньо до Апеляційного суду Херсонської області протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення суду.
Відповідно до Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Херсонський міський суд Херсонської області.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя В.В.Прохоренко