Справа № 317/3218/18
Провадження № 2/317/1281/2018
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про залишення позовної заяви без руху

03 жовтня 2018 року м. Запоріжжя

Суддя Запорізького районного суду Запорізької області Яркіна С.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, треті особи без самостійних вимог на предмет спору: Приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу ОСОБА_5, Приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу ОСОБА_6, Запорізька районна державна нотаріальна контора про визнання правочинів недійсними, переведення прав та обовязків покупця, витребування майна з чужого незаконного володіння, стягнення моральної шкоди, поділ майна подружжя,

В С Т А Н О В И В:

У вересні 2018 року до Запорізького районного суду Запорізької області надійшов позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, треті особи без самостійних вимог на предмет спору: Приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу ОСОБА_5, Приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу ОСОБА_6, Запорізька районна державна нотаріальна контора про визнання правочинів недійсними, переведення прав та обовязків покупця, витребування майна з чужого незаконного володіння, стягнення моральної шкоди, поділ майна подружжя.

Дослідивши позовну заяву і додані до неї документи, суддя встановив наступне.

Відповідно до вимог ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Вивчивши матеріали справи, суддя дійшов висновку, що позовну заяву подано без додержання вимог, передбачених ст.ст. 175 і177 ЦПК України.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Згідно з п. 1, 2, 9, 10 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається: 1) у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; 2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; 9) у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості; 10) у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Відповідно до ч. 8 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», розподіл судового збору між сторонами та перевірка повноти сплати судового збору здійснюються відповідно до процесуального законодавства.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 176 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент предявлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Згідно з ч. 2 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Ціна позову, зазначена у розмірі 70480,00 грн., вочевидь не відповідає ринковій вартості спірного майна, а також тій кількості майнових та немайнових вимог, зазначених у позові.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Враховуючи, що зазначена ціна позову, на момент подачі позову вочевидь не відповідає дійсності, суддя вважає за необхідне визначити розмір попереднього судового збору в сумі 8810,00 грн.

До позовної заяви позивачем додано квитанції про сплату судового збору у сумі 704,80 грн., що не може бути розцінена, як належний доказ сплати судового збору.

Разом з позовом до суду надійшла заява про відстрочення оплати судового збору, яка обгрунтована тим, що позивачка працює медсестрою, має невисокі доходи та наразі є вагітною, що загалом призводить до відсутності фінансової можливості оплатити судовий збір у повному обсязі. Крім того, на день подання позову неможливо встановити точну ціну спірного майна у звязку з чим відсутня можливість точного визначення ціни позову.

Згідно з ч. 3 ст. 177 ЦПК України, у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно з ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сімї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоровю.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобовязаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Враховуючи те, що позивачем не надано жодного доказу на підтвердження свого скрутного матеріального стану та умов, за яких можливо було б відстрочити сплату судового збору, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні заяви про відстрочення оплати судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи з наведеного вважаю, що вищезазначену позовну заяву необхідно залишити без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаного недоліку, шляхом надання суду документу, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 8810,00 грн.

Реквізитами банківської установи, уповноваженої приймати судовий збір за подачу позовної заяви є: Отримувач коштів - УК у Запоріз.р-ні/Запорiз.р-н/22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38025393, Банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), Код банку отримувача (МФО) 899998, Рахунок отримувача 8122, Код класифікації доходів бюджету 22030101.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 6, 7 Закону України «Про судовий збір», ст.ст. 136, 175-177, 185, 259-261, 353 ЦПК України,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, треті особи без самостійних вимог на предмет спору: Приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу ОСОБА_5, Приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу ОСОБА_6, Запорізька районна державна нотаріальна контора про визнання правочинів недійсними, переведення прав та обовязків покупця, витребування майна з чужого незаконного володіння, стягнення моральної шкоди, поділ майна подружжя залишити без руху, надавши позивачеві строк для усунення зазначених недоліків кількістю пять днів, сплив якого починається з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк, позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачу.

У задоволенні заяви позивача про відстрочення оплати судового збору відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С.В. Яркіна