Провадження № 2/760/4190/18
Справа № 760/5625/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 липня 2018 року м. Київ

Солом'янський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Усатової І.А.,

при секретарі Ковальській К.О.,

за участю: представника Київської місцевої прокуратури №9: Угринович О.М.,

представника Київської міської ради: Закаль О.О.,

представника ОСОБА_4: ОСОБА_5,

представника Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого органу Київської міської ради: Сидори Ю.Г.,

розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду в м. Києві заяву представника відповідача ОСОБА_4 - ОСОБА_5 про залишення позову без розгляду в цивільній справі за позовом Київської місцевої прокуратури №9 в інтересах держави в особі: Київської міської ради до ОСОБА_4, треті особи: Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого органу Київської міської ради, Головне управління Держгеокадастру у Київській області про повернення земельної ділянки, -

В С Т А Н О В И В:

У провадження Солом'янського районного суду м. Києва 28.02.2018 надійшла позовна заява Київської місцевої прокуратури №9 в інтересах держави в особі: Київської міської ради до ОСОБА_4, треті особи: Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого органу Київської міської ради, Головне управління Держгеокадастру у Київській області про повернення земельної ділянки.

Ухвалою судді від 05.03.2018 відкрито загальне позовне провадження.

В підготовчому судовому засіданні 05.07.2018 представником відповідача ОСОБА_4 - ОСОБА_5 було оголошено заяву про залишення без розгляду позову Київської місцевої прокуратури №9 в інтересах держави в особі: Київської міської ради до ОСОБА_4, треті особи: Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого органу Київської міської ради, Головне управління Держгеокадастру у Київській області про повернення земельної ділянки. Заява обґрунтована тим, що позов не відповідає вимогам ЦПК України, оскільки, не містить обґрунтування щодо доцільності та правомочності Київської місцевої прокуратури № 9 діяти в інтересах держави в особі Київської міської ради. Представник відповідача з посиланням на Рішення КСУ від 08.04.1999, стверджував, що органи прокуратури не мають повноважень на представництво інтересів органів місцевого самоврядування. На думку сторони відповідача, Київська місцева прокуратура № 9 є неналежним позивачем в даному судовому процесі та здійснює захист інтересів територіальної громади всупереч чинного законодавства, тому просить залишити вказаний позов на підставі ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Представники позивача Київської місцевої прокуратури №9 та Київської міської ради у судовому засіданні заперечували проти задоволення вказаного клопотання.

Представник третьої особи Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого органу Київської міської ради у судовому засіданні заперечував проти задоволення вказаного клопотання.

Представник третьої особи Головного управління Держгеокадастру у Київській області у судове засідання не з'явився, будучи повідомленим про розгляд справи, однак, їх неявка не перешкоджає розгляду даного питання у їх відсутність.

Суд, заслухавши сторін, дослідивши матеріали справи, дійшов наступного висновку.

Відповідно до частини першої статті 10 Закону України «Про місцеве самоврядування», сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Згідно з частиною п'ятої статті 16 Закону України «Про місцеве самоврядування», від імені та в інтересах територіальних громад права суб'єкта комунальної власності здійснюють відповідні ради.

Відповідно до статті 1 Регламенту Київської міської ради, затвердженого рішенням Київської міської ради від 7 липня 2016 №579/579, Київрада є представницьким органом місцевого самоврядування, що представляє територіальну громаду міста Києва та здійснює від її імені та в її інтересах функцій і повноважень місцевого самоврядування.

Отже, Київська міська рада має право представляти інтереси територіальної громади щодо комунального майна у місті Києві.

Відповідно до 1 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позов подано особою, яка не має цивільної процесуальної дієздатності.

Відповідно до ч. 3, 4 ст. 56 ЦПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу.

Відповідно до вимог ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді інтересів громадянина (громадянина України, іноземця або особи без громадянства) у випадках, якщо така особа не спроможна самостійно захистити свої порушені чи оспорювані права або реалізувати процесуальні повноваження через недосягнення повноліття, недієздатність або обмежену дієздатність, а законні представники або органи, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси такої особи, не здійснюють або неналежним чином здійснюють її захист. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов'язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб'єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб'єктом владних повноважень.

В позовній заяві прокурор обґрунтував суду наявність підстав для представництва Київської міської ради, що було враховано судом при відкритті провадження по справі.

У зв'язку з вищенаведеним, а також беручи до уваги зміст заявлених вимог, їх обґрунтування та предмет спору, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні заяви представника відповідача ОСОБА_4 - ОСОБА_5 про залишення позову без розгляду в цивільній справі за позовом Київської місцевої прокуратури №9 в інтересах держави в особі: Київської міської ради до ОСОБА_4, треті особи: Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого органу Київської міської ради, Головне управління Держгеокадастру у Київській області про повернення земельної ділянки.

Суд, керуючись ст.ст. 56, 197-200, 257 ЦПК України, суд-

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду міста Києва через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом п'ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: