29.08.18
Провадження 2/235/1636/18
Справа 235/3947/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 серпня 2018 року м. Покровськ

Красноармійський міськрайонний суд Донецької області

в складі: головуючого судді Філь О.Є.

за участю секретаря судового засідання Кучерявого М.Ю.

за участю представників позивача ОСОБА_1, ОСОБА_2, представника відповідача ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Покровську цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 управління держпраці у Донецькій області про зобовязання призначити повторне (додаткове) розслідування нещасного випадку на виробництві, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 05.07.2018 року звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_4 управління держпраці у Донецькій області про зобовязання призначити повторне (додаткове) розслідування нещасного випадку на виробництві, в якому просив призначити повторне (додаткове) спеціальне розслідування нещасного випадку, що стався 05.12.2016 року о 19 годині 15 хвилин на ПАТ ШУ «Покровське» з гірничим майстром підземним дільниці ВТБ ОСОБА_1 при виконанні трудових обовязків спеціальною комісією в іншому складі.

В судовому засіданні до початку розгляду справи по суті представник відповідача ОСОБА_4 управління держпраці у Донецькій області заявив клопотання про закриття провадження по справі, посилаючись на те, що справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, оскільки в зазначеному випадку відповідач ОСОБА_5 Держпраці це субєкт владних повноважень, що здійснює у цих відносинах публічно-владні управлінські функції на основі законодавства, внаслідок чого спір набуває ознак публічно-правового.

Представники позивача ОСОБА_1, ОСОБА_2 заперечували проти задоволення заявленого клопотання, посилаючись на те, що порушуючи питання про зобовязання відповідача призначити повторне (додаткове) спеціальне розслідування нещасного випадку спеціальною комісією в іншому складі, основною метою є вирішення спору приватно-правового характеру щодо встановлення певного юридичного факту, який не пов'язаний з вимогою вирішити публічно-правовий спір.

Суд, розглянувши заявлене клопотання, вислухавши думку представників позивача з його приводу, дійшов висновку, що воно підлягає задоволенню за наступних підстав.

За вимогами частини першої статті 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється за правилами іншого судочинства.

Способи захисту, які застосовуються судом, визначені ст.5 ЦПК України, згідно вимог якої, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений

законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Статтею 16 ЦК України передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути:

1) визнання права;

2) визнання правочину недійсним;

3) припинення дії, яка порушує право;

4) відновлення становища, яке існувало до порушення;

5) примусове виконання обовязку в натурі;

6) зміна правовідношення;

7) припинення правовідношення;

8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди;

9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди;

10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 4 КАС України адміністративна справа переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 4 КАС України публічно-правовий спір - спір, у якому хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у звязку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобовязує надавати такі послуги виключно субєкта владних повноважень, і спір виник у звязку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є субєктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у звязку із порушенням її прав у такому процесі з боку субєкта владних повноважень або іншої особи.

Згідно п. 7 ч. 1 ст. 4 КАС України субєкт владних повноважень - орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший субєкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Тобто спір набуває знак публічно-правого за умов не лише наявності серед субєктів спору публічного органу чи посадової особи, а й здійснення ним (ними) у цих відносинах публічно-владних управлінських функцій.

Відповідно до Положення про Головне управління Держпраці у Донецькій області, затвердженого наказом Державної служби України з питань праці від 04.02.2016 року № 8, ОСОБА_5 Держпраці є територіальним органом Державної служби України з питань праці, що підпорядковується їй, повноваження якого поширюються на територію Донецької області.

ОСОБА_5 Держпраці у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, нормативно-правовими актами Міністра соціальної політики, іншими актами законодавства України, а також цим Положенням.

Відповідно до п. 54 Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.11.2011 року № 1232 у разі надходження від роботодавця, робочого органу Фонду, представника профспілки, потерпілого або члена його сімї чи уповноваженої ним особи, яка представляє його інтереси, скарги або їх незгоди з висновками спеціальної комісії щодо обставин і причин

настання нещасного випадку керівник Держпраці або його територіального органу з метою забезпечення обєктивності проведення спеціального розслідування має право призначити повторне (додаткове) спеціальне розслідування нещасного випадку спеціальною комісією в іншому складі, за результатами її роботи скасувати акти за формою Н-5 і Н-1, притягти до відповідальності посадових осіб підприємства та органів Держпраці, які порушили вимоги цього Порядку.

Враховуючи наведені норми, в контексті спірних правовідносин перевірці саме адміністративним судом підлягає факт правомірності відмови відповідача у призначенні повторного (додаткового) спеціального розслідування.

Таким чином, справа підлягає розгляду в порядку не цивільного, а адміністративного судочинства.

Згідно з частиною 1 статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

На підставі викладеного, керуючись ст. 16 ЦК України , ст. ст. 5, 19, 255, 256, 259, 260 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Закрити провадження у справі позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 управління Держпраці у Донецькій області про зобовязання призначити повторне (додаткове) розслідування нещасного випадку на виробництві.

Розяснити позивачу його право на звернення до суду в порядку адміністративного судочинства.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку учасниками справи, а також особами, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обовязки, безпосередньо до Апеляційного суду Донецької області протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або в разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Повний текст ухвали складено 29.08.2018 року.

Суддя :