Справа № 194/939/18
Номер провадження № 2/194/419/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 вересня 2018 року м.Тернівка

Тернівський міський суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Корягіна В.О.

за участю секретаря судового засідання Шеймухової А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Тернівка Дніпропетровської області в загальному провадженні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача, діючий за довіреністю в інтересах ОСОБА_1, звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Свою позовну вимогу він мотивує тим, що з відповідачем перебуває у зареєстрованому шлюбі. Від сумісного життя вони неповнолітніх дітей не мають. З 1971 року шлюбні відносини між ними припинені і до теперішнього часу не поновлювалися. В 1971 році відповідач забрав свої речі та виїхав, місце його проживання їй не відоме. З 1975 року вона мешкає з іншим чоловіком без реєстрації шлюбу. Просить розірвати шлюб, зареєстрований між позивачем та відповідачем 25 березня 1972 року бюро записів актів громадянського стану Підгородненської селищної ради Дніпропетровського району Дніпропетровській області, актовий запис № 37, позивачу залишити прізвище ОСОБА_2, судові витрати залишити за позивачем.

Позивач у судове засідання не з'явилася, але надала суду письмову заяву, в якій позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить розглядати справу за її відсутності,не заперечує проти заочного розгляду справи.

Представник позивача у судове засідання не з'явився, але надав суду письмову заяву, в якій позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить розглядати справу за його відсутності,не заперечує проти заочного розгляду справи.

Відповідач у судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений своєчасно та належним чином.

Згідно вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши письмові докази, вважає, що позов підлягає повному задоволенню з наступних підстав.

Так, в судовому засіданні встановлено, що сторони перебувають у шлюбі, зареєстрованому 25 березня 1972 року Підгородненською селищною радою Дніпропетровського району Дніпропетровській області, актовий запис № 37.

Від сумісного життя неповнолітніх дітей не мають.

Як видно з позовної заяви, шлюбні відносини припинені вже досить тривалий час, спільного господарства не ведуть, мешкають окремо. Сумісне життя не склалося тобто характер сформованих відносин у родині є таким, що подальше спільне проживання та збереження шлюбу є неможливим.

Таким чином, суд приходить до висновку, що зареєстрований між сторонами шлюб може бути розірваний за рішенням суду, оскільки подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу є неможливим і буде суперечити інтересам сторін.

Головними мотивами, з яких суд визнав збереження сім`ї неможливим є ініціатива позивача, тобто звернення до суду з позовом про розірвання шлюбу, та обставини викладені у позовній заяві.

Відповідно до ч. 2 ст. 16 Загальної декларації ООН з прав людини, ст. 51 Конституції України, ч.1 ст. 24 Сімейного кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка.

Згідно ч.1 ст. 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 Сімейного кодексу України суд ухвалює рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму ВСУ «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» № 11 від 21 грудня 2007 року проголошена Конституцією України охорона сім'ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

Відповідно до ч.8 ст. 294 ЦПК України у рішенні суду про розірвання шлюбу зазначається про вибір прізвища тим з подружжя, який змінив прізвище під час державної реєстрації шлюбу, що розривається.

Позивач виявила бажання залишити прізвище ОСОБА_2.

У зв`язку з тим, що позивач не наполягає на стягненні з відповідача судового збору, що є його правом, суд при ухваленні рішення зазначене питання не розглядає.

Керуючись ст.ст. 104, 110, 112 Сімейного Кодексу України, ст. ст. 19, 76, 264, 265, 268, 273, 280, 281 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу- задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 25 березня 1972 року Підгородненською селищною радою Дніпропетровського району Дніпропетровській області, актовий запис № 37, між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, який народився в с. Совхозне П`ятихатського району Дніпропетровської області, місце реєстрації та мешкання не відоме, та ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище Бородуліна), ІНФОРМАЦІЯ_2, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1, яка народилася в с. Коспаш м. Кизел Пермської області, зареєстрована та мешкає за адресою: АДРЕСА_1, які не мають неповнолітніх дітей, розірвати.

Залишити ОСОБА_1 прізвище ОСОБА_1.

Копію рішення після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених Цивільно процесуальним Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заява про перегляд цього рішення може бути подана відповідачем в Тернівський міський суд Дніпропетровської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обовязки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Рішення може бути оскаржено безпосередньо до апеляційного суду Дніпропетровської області або через Тернівський міський суд Дніпропетровської області протягом тридцяти днів з дня його складення.

Повне судове рішення складено 28 вересня 2018 року.

Головуючий суддя: В.О. Корягін