Постанова

Іменем України

19 грудня 2018 року

м. Київ

справа № 753/5297/16-ц

провадження № 61-15034св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

Штелик С. П. (суддя-доповідач), Лесько А. О., Мартєва С. Ю.

учасники справи:

позивач - публічне акціонерне товариство «Київенерго»,

відповідач - ОСОБА_4,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_4 на заочне рішення Дарницького районного суду м. Києва від 19 липня 2016 року у складі судді Коренюк А. М. та ухвалу апеляційного суду м. Києва від 14 лютого 2017 року у складі суддів: Рубан С. М., Желепи О. В., Андрієнко А. М.,

В С Т А Н О В И В :

У березні 2016 року публічне акціонерне товариство «Київенерго» (далі - ПАТ «Київенерго») звернулося до суду із позовом до ОСОБА_4 про стягнення збитків.

Позов мотивовано тим, що ОСОБА_4 відповідно до умов договору на користування електричною енергією від 08 грудня 2010 року є споживачем електроенергії за адресою: м. АДРЕСА_2.

24 грудня 2013 року при проведенні працівниками ПАТ «Київенерго» стану дотримання споживачами вимог нормативних документів з енергопостачання в Дарницькому районі м. Києва, за місцем проживання відповідача було виявлено порушення Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 (далі - ПКЕЕН, Правила, Правила користування електричною енергією), а саме: самовільне підключення електропроводки до електричної мережі поза розрахунковим засобом обліку електроенергії при наявності договору з клектропостачальником. Самовільне підключення виконано прихованим методом, а саме: проколи до ввідного кабелю до приладу обліку на даху, де самоізолюючий провід знизу не видно. Приховане підключення входить через дах будинку.

На підставі виявленого порушення було складено акт від 15 липня 2014 року № 22995. Сума збитків за актом порушень становить 57 821 грн 86 коп., розрахованої відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (далі - Методика), затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562.

Посилаючись на те, що відповідач у добровільному порядку не сплатив вартість необлікованої електричної енергії, ПАТ «Київенерго» просило стягнути з ОСОБА_4 вартість електичної енергії, не облікованої внаслідок порушення Правил користування електричною енергією у розмірі 57 821 грн 86 коп. та понесені судові витрати.

Заочним рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 19 липня 2016 року позов задоволено. Стягнуто з ОСОБА_4 на користь ПАТ «Київенерго» 57 821 грн 86 коп. збитків за актом порушень правил користування електичною енергією та 1 378 грн судового збору, всього стягнуто 59 199 грн 86 коп.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що позовні вимоги є законними та обґрунтованими, оскільки встановлено факт порушення відповідачем Правил користування електричною енергією, що полягає в безобліковому споживанні електричної енергії.

Ухвалою апеляційного суду м. Києва від 14 лютого 2017 року заочне рішення Дарницького районного суду м. Києва від 19 липня 2016 року залишено без змін.

Ухвала апеляційного суду мотивована тим, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими, доведеними та такими, що підлягають задоволенню, оскільки судом встановлено факт порушення відповідачем ПКЕЕН, що виявилися в безобліковому споживанні електричної енергії.

У касаційній скарзі, поданій у квітні 2017 року до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, ОСОБА_4 просить скасувати рішення суду першої інстанції, ухвалу апеляційного суду та направити справу на новий розгляд до суду першої інстанції, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Касаційна скарга мотивована тим, що працівниками ПАТ «Київенерго» при складанні акта було порушено вимоги ПКЕЕН, оскільки відповідач не була присутня при його складанні та не отримувала копію вказаного акта, також акт не містить всіх необхідних відомостей щодо порушення. Крім того, розрахунок збитків здійснено позивачем із порушенням Методики, внаслідок чого неправомірно збільшено суму збитків.

У запереченні на касаційну скаргу ПАТ «Київенерго» зазначило про те, що ухвалені у справі судові рішення першої та апеляційної інстанцій є законними та обґрунтованими, ухвалені із дотриманням норм матеріального та процесуального права, із врахуванням всіх обставин справи, з повним та всебічним дослідженням доказів. Доводи касаційної скарги є безпідставними та не спростовують висновків суду.

27 березня 2018 року справу передано до Верховного Суду.

Відповідно до пункту 4 розділу XIII Перехідні положення ЦПК України у редакції Закону України № 2147-VIII від 03 жовтня 2017 року «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» касаційні скарги (подання) на судові рішення у цивільних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного цивільного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Згідно частини третьої статті 3 ЦПК України провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно статті 388 ЦПК України судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими. Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції. Суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, які є обов'язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Касаційна скарга не підлягає задоволенню.

Відносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються положеннями статті 714 ЦК України, статтями 24-27 Закону України «Про електроенергетику» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 «Про затвердження Правил користування електричною енергією для населення», чинною на момент виникнення спірних правовідносин, та постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562 «Про затвердження Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією».

Постачання фізичним особам електроенергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією.

Виходячи з приписів статей 6, 626-631, 526 ЦК України, укладений договір є обов'язковим для належного виконання сторонами відповідно до його умов, вимог ЦК України та інших актів цивільного законодавства.

Згідно з частиною першою статті 611 ЦК України в разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Нормою частини четвертої статті 26 Закону України «Про електроенергетику» передбачається, що споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та Правил.

Відповідно до пункту 53 Правил (у редакції, яка діяла на момент складання акту), у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Суди установили, що ОСОБА_4 є споживачем електричної енергії, як мешканець та власник будинку АДРЕСА_1, на підставі укладеного 08 грудня 2010 року з ПАТ «Київенерго» договору про користування електричною енергією.

Також на ім'я ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1, відповідно до якого ведеться контроль споживання електричної енергії та здійснення оплати.

24 грудня 2013 року при проведенні позивачем перевірки стану дотримання споживачами вимог нормативних документів з енергопостачання в Дарницькому районі м. Києва за місцем проживання відповідача було виявлено порушення ПКЕЕН, а саме: самовільне підключення електропроводки до електричної мережі поза розрахунковим засобом обліку електроенергії при наявності договору з електропостачальником. Самовільне підключення виконано прихованим методом, а саме: проколи до ввідного кабелю до приладу обліку на даху, де самоізолюючий провід знизу не видно. Приховане підключення входить через дах.

На підставі виявленого порушення, під час проведення перевірки працівниками ПАТ «Київернего» складено акт про порушення ПКЕЕН від 24 грудня 2013 року № 22995. Акт підписали три представники енергопостачальника.

Установлено, що після складання акта працівниками ПАТ «Київенерго» було усунуто порушення,а саме: демонтовано самовільне підключення, після чого за особовим рахунком відповідачаспостерігалося значне збільшення (більш ніж у три рази) кількості спожитої електричної енергії, яке фіксує електролічильник, що підтверджено графіком споживання електричної енергії (а. с. 46).

Згідно з пунктом 48 ПКЕЕН та пунктом 4 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, розмір збитків, завданих енергопостачальнику, розраховується відповідно до оформленого акта про виявлене порушення та згідно з Методикою.

Згідно розрахунку, вартість неблокованої електричної енергії складає 57 821 грн 86 коп.

Встановивши обставини вчинення відповідачем порушення Правил користування електричною енергією, суд першої інстанції, з висновками якого погодився й апеляційний суд, на підставі належним чином оцінених доказів, дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог ПАТ «Київенерго» та стягнення з відповідача вартості не облікованої електричної енергії, розрахованої відповідно до положень Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією.

Доводи касаційної скарги про те, що акт про порушення складено із порушеннями не заслуговують на увагу з огляду на наступне.

Відповідно до пунктів 4.1, 4.5 зазначеної Методики акт про порушення складається у присутності споживача або уповноваженого представника споживача в разі виявлення порушень Правил. У разі відмови споживача від підписання акта про порушення про це зазначається в акті про порушення. Акт про порушення без підпису споживача вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. При цьому пункт 4.1 цієї Методики встановлює дійсність акта, підписаного трьома представниками енергопостачальника, виключно у разі відмови споживача від підписання акта.

Установлено, що акт про порушення ПКЕЕН підписано трьома представниками ПАТ «Київенерго», один примірник акта отримала ОСОБА_6, (яка з її слів є родичкою власника будинку та мешкає у будинку), остання також була присутня 15 січня 2014 року на засіданні комісії по розгляду акта про порушення № 22995 від 24 грудня 2013 року, а тому колегія суддів погоджується із висновками судів про те, що вказаний акт про порушення є дійсним. Сам лише факт відсутності відповідача при його складанні та відсутності на засіданні комісії щодо розгляду акта про порушення не звільняє останню від відповідальності за порушення ПКЕЕН.

Також не заслуговують на увагу доводи касаційної скарги щодо неправильного визначення відповідачем обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією, оскільки згідно наданого розрахунку вартість використаної споживачем електричної енергії, яка не врахована засобом обліку, визначена у відповідності до положень підпункту а) пункту 3.3 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією. Доказів на спростування наданого розрахунку відповідачем не надано.

Інші доводи заявника не спростовують висновків судів, містять посилання на факти, що були предметом дослідження й оцінки судами, які їх обґрунтовано спростували. Ці доводи не дають підстав вважати, що судами порушено норми процесуального права та неправильно застосовані норми матеріального права, зводяться до переоцінки доказів, що відповідно до вимог частини першої статті 400 ЦПК України на стадії перегляду справи у касаційному порядку не допускаються.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржувані судові рішення першої та апеляційної інстанції - без змін, оскільки доводи касаційної скарги висновків суду не спростовують.

Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

З урахуванням викладеного та керуючись статтями 401, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

П О С Т А Н О В И В:

Касаційну скаргу ОСОБА_4 залишити без задоволення.

Заочне рішення Дарницького районного суду м. Києва від 19 липня 2016 року та ухвалу апеляційного суду м. Києва від 14 лютого 2017 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Судді: С. П. Штелик

А. О. Лесько

С.Ю.Мартєв