"02" жовтня 2018 р.
Справа № 642/999/18
2/642/829/18
02 жовтня 2018 року Ленінський районний суд м. Харкова у складі
головуючого судді Проценко Л.Г.
за участю секретаря Канаєвої К.М.
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення суми боргу за договором позики та звернення стягнення на предмет іпотеки,
Позивачка в судове засідання не зявилася, подала до суду заяву про розгляд справи в її відсутність.
Відповідачі в судове засідання не зявилися, про час та місце слухання справи повідомлялися належним чином, причини неявки суду не відомі, відзиву на позов не подали. Таким чином суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні факти і відповідні їм правовідносини.
В забезпечення вищевказаного договору позики, 15 серпня 2014р. між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було укладено договір іпотеки, за яким іпотекодавець ОСОБА_2 передала в іпотеку іпотекодержателю ОСОБА_1 трикімнатну квартиру АДРЕСА_3, що належить на праві приватної власності іпотекодавцю. Вартість предмета іпотеки у договорі визначена у 360000,00 грн. За п.10 договору, іпотекодержатель здобуває право звернення стягнення на предмет іпотеки у разі прострочення боржником сплати боргу будь-якого з передбачених договором позики поточних повернень більш ніж на десять днів. (а.с. 12-13)
Квартира за адресою АДРЕСА_5, належить на праві власності ОСОБА_2, та набуто нею на підставі відповідних договорів купівлі-продажу від 04.12.2013р. та 15.08.2014р. (а.с. 28-54)
Відповідно до звіту про визначення ринкової вартості, виконаному ПП «Бюро технічної інвентаризації та оцінки», оціночна вартість трикімнатної квартири за адресою АДРЕСА_5 станом на травень 2018р. складає 537998,00 грн. (а.с. 83-96)
Позивачем не подано доказів, які б були відхилені судом.
Таким чином, судом встановлено, що ОСОБА_2 та ОСОБА_3 було порушено умови договору позики та в повному обсязі не повернуто позичені кошти ОСОБА_1 у встановлений договором строк, чим порушено майнові права ОСОБА_1, за захистом яких вона звернулася до суду.
Позовні вимоги про стягнення заборгованості за договором позики регулюються нормами ЦК України.
Згідно до ст. 526 ЦК України зобовязання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог що звичайно ставляться.
Відповідно до п.1. ч.1 ст. 1049 ЦК України позичальник зобовязаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були йому передані позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.
За правилами cт. 610 ЦК України порушенням зобов'язання є його невиконання або
виконання з порушенням умов, визнаного змістом зобов'язання (неналежне виконання).
У статті 611 ЦК України передбачено, що у разі порушення зобовязання настають
наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки.
Приписами статті 625 ЦК України визначено, що Боржник не звільняється від
відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов'язання. Боржник, який
прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Суду не надано належних та допустимих доказів, які свідчать про наявність підстав звільнення від відповідальності за порушення зобов'язання, відповідно до ст. 617 ЦК України.
Позовні вимоги в частині звернення стягнення та реалізації предмета іпотеки ґрунтуються на положеннях Закону України «Про іпотеку».
Стаття 7 Закону України «Про іпотеку» регламентує, що за рахунок предмета іпотеки іпотекодержатель має право задовольнити свою вимогу за основним зобов'язанням у повному обсязі або в частині, встановленій іпотечним договором, що визначена на час виконання цієї вимоги, включаючи сплату процентів, неустойки, основної суми боргу та будь-якого збільшення цієї суми, яке було прямо передбачене умовами договору, що обумовлює основне зобов'язання.
Відповідно до п.10 договору іпотеки, Іпотекодержатель (Позивач) здобуває право звернення стягнення на предмет іпотеки при простроченні боржником сплати боргу будь-якого з передбачених договором позики поточних повернень більш ніж на десять днів за договором позики, в забезпечення якої укладено договір цей договір. Сторони дійшли згоди, що будь-яка кореспонденція на імя іпотекодавця має надсилатися на адресу його мешкання, а саме: АДРЕСА_6 листом з повідомленням. За рахунок предмета іпотеки, Іпотекодерожатель має право задовольнити свою вимогу, що визначена на момент фактичного задоволення в повному обсязі згідно зі ст.7 Закону України «Про іпотеку»на відшкодування збитків, завданих порушенням зобовязання.
Відповідно до ст. 33 Закону України «Про іпотеку» у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов'язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов'язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки.
Статтею 34 вказаного Закону передбачено, що після прийняття рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки і з метою отримання продукції, плодів та доходів, забезпечення належного господарського використання переданого в іпотеку нерухомого майна згідно з його цільовим призначенням предмет іпотеки на підставі договору між іпотекодавцем і іпотекодержателем або рішення суду може бути переданий іпотекодержателю або іншій особі в управління на період до його реалізації у порядку, встановленому цим Законом. Управління майном здійснюється відповідно до законодавства та умов, визначених договором чи рішенням суду.
Якщо рішення суду або договір про задоволення вимог іпотекодержателя (відповідне застереження в іпотечному договорі) передбачає право іпотекодержателя на продаж предмета іпотеки будь-якій особі-покупцеві, іпотекодержатель зобов'язаний за 30 днів до укладення договору купівлі-продажу письмово повідомити іпотекодавця та всіх осіб, які мають зареєстровані у встановленому законом порядку права чи вимоги на предмет іпотеки, про свій намір укласти цей договір. У разі невиконання цієї умови іпотекодержатель несе відповідальність перед такими особами за відшкодування завданих збитків (Частина 1 ст. 38 Закону України «Про іпотеку»).
Статтею 3 Закону України «Про іпотеку» передбачено, що у разі порушення боржником основного зобов'язання відповідно до іпотеки іпотекодержатель має право задовольнити забезпечені нею вимоги за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими особами, права чи вимоги яких на передане в іпотеку нерухоме майно не зареєстровані у встановленому законом порядку або зареєстровані після державної реєстрації іпотеки. Якщо пріоритет окремого права чи вимоги на передане в іпотеку нерухоме майно виникає відповідно до закону, таке право чи вимога має пріоритет над вимогою іпотекодержателя лише у разі його/її виникнення та реєстрації до моменту державної реєстрації іпотеки.
Відповідно ст. 39 Закону України «Про іпотеку», у разі задоволення судом позову про звернення стягнення на предмет іпотеки у рішенні суду зазначається спосіб реалізації предмета іпотеки шляхом проведення прилюдних торгів або застосування процедури продажу, встановленої ст. 38 Закону України «Про іпотеку».
Відповідно до ч.5 ст. 38 Закону України «Про іпотеку», ціна продажу предмета іпотеки встановлюється за згодою між іпотекодавцем і іпотекодержателем або на підставі оцінки майна субєктом оціночної діяльності, на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна.
Таким чином Позивач має право задовольнити свої вимоги за договором позики у повному обсязі шляхом продажу предмету іпотеки будь-якій особі-покупцеві.
На підставі викладеного, суд приходить до висновку про необхідність задоволення позову про звернення стягнення на предмет іпотеки, а саме: квартиру АДРЕСА_7, що належить ОСОБА_2 на праві приватної власності.
Відповідно до ст.141 ЦПК України, судові витрати, а саме судовий збір 8810,00 грн. підлягають стягненню на користь позивача з відповідачів у рівних частинах.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 4, 12, 13, 141, 211, 247, 259, 263, 264, 273, 280-283 ЦПК України, ст.ст. 251, 252, 526, 527, 530, 549, 610,611, 616, 625, 1054, 1055, 1056-1 ЦК України, ст.ст. 3, 7, 33, 34, 38,39 Закону України" Про іпотеку", суд -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення суми боргу за договором позики та звернення стягнення на предмет іпотеки задовольнити.
Зобовязати відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 звільнити предмет іпотеки квартиру АДРЕСА_7 від усіх осіб, що користуються предметом іпотеки з їх дозволу або без такого дозволу, та їхнього майна, із одночасною передачею предмета іпотеку в управління позивача ОСОБА_1.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до апеляційного суду Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги в тридцяти денний строк з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Суддя Л.Г. Проценко