_____________________________________________________________________________________________________________________
Справа № 522/6485/18
Провадження № 2/520/5281/18
УХВАЛА

09.07.2018 року

Суддя Київського районного суду м. Одеси Калашнікова О.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування збитків.

ВСТАНОВИЛА:

13.04.2018 року до Приморського районного суду Одеської області надійшла справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування збитків у розмірі 3 100 000 грн..

25.04.2018 року ухвалою Приморського райсуду Одеської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування збитків передано до Київського районного суду м. Одеси за підсудністю.

06.07.2018 року дану справу відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено судді Калашниковій О.І.

Разом з позовною заявою представник позивачки - адвокат ОСОБА_3 надала заяву про відстрочення сплати судового збору до прийняття судом рішення по справі, посилаючись на тяжке матеріальне становище. При цьому позивачка до заяви надала розрахунок понесених нею витрат в якому зазначено, що витрати повязані з розглядом справи за послуги адвоката складають 18500 грн.

Відповідно до вимог ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі, а також зменшити розмір належних до оплати судових витрат, або звільнити від їх сплати.

Згідно з ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, а також зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сімї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Отже єдиною підставою для вчинення судом дій, зазначених у статті 8 Закону України «Про судовий збір», є врахування ним майнового стану сторін. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі, а також те, що вона підпадає під умови, визначені ч. 1 ст. 8 вищезазначеного Закону.

Таким чином, відстрочення сплати судового збору та звільнення від такої сплати є правом суду, а відповідна заява сторони розглядається виходячи із визначених нею обставин, що унеможливлюють сплату судового збору на момент звернення до суду, та підтвердження цих обставин належними та достатніми письмовими доказами.

Відповідно ст. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сімї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сімї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо), клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У даному випадку позивачка не надала суду належних та допустимих доказів тяжкого матеріального стану.

Суд враховує, що Європейським судом з прав людини у справі «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001 року, зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

При цьому, суд звертає увагу позивачки, що статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, тому самі лише обставини, пов'язані з матеріальним станом позивачки, та відсутність у неї коштів для сплати судового збору не можуть вважатися безумовною підставою для звільнення від такої сплати або її відстрочення без надання належних письмових доказів.

Враховуючи даний принцип, а також положення статті 5 Закону України «Про судовий збір", суд позбавлений права надавати перевагу будь-якій стороні, в тому числі й у питанні звільнення від сплати судового збору чи відстрочення такої сплати.

Отже, дослідивши клопотання позивачки про відстрочення сплати судового збору, беручи до уваги, що позивачка не надала жодного доказу на підтвердження доводів, викладених у заяві, з урахуванням того, що безпідставне ненадходження до державного бюджету коштів за сплату судового збору порушує інтереси держави, суддя вважає, що у задоволенні клопотання позивачці слід відмовити.

Так позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст.ст. 177,185 ЦПК України.

Відповідно до ЗУ «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір» судовий збір за звернення до суду з позовною заявою про відшкодування моральної шкоди ставиться 1,5 відсоток ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже відповідно заявленим вимогам, позивачці належить сплатити судовий збір у сумі 8810,00 грн. на розрахунковий рахунок: Звертається увага позивачки, що з 02.07.2018 року відповідно до листа Головного управління Державної казначейської служби України від 06.06.2018 року № 06-08/699-3489 «Про реквізити рахунків» - відкрито нові рахунки для сплати судового збору на балансі Казначейства.

Платiжнi реквiзити для перерахування судового збору: Отримувач коштів УК у Київському районі; Код отримувача (код ЄДРПОУ) - 38016923; Банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); Код банку отримувача (МФО) - 899998; Рахунок отримувача - 5005; Код класифікації доходів бюджету - 22030101 ; Найменування коду класифікації доходів бюджету - Судовий збір (Державна судова адміністрація України,050).

Крім того позовна заява не відповідає вимогам ст.175 ЦПК України позивачка не зазначила реєстраційний номер облікової картки відповідача, та номери засобів зв»язку.

Відповідно до частини 1 та 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. ст.136, 175, 177, 185 ЦПК України, суддя -

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору адвокату позивачки ОСОБА_3 відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування збитків у розмірі 3 100 000 грн. - залишити без руху, і надати строк пять днів для усунення недоліків до 16.07.2018.

У разі невиконання вимог ухвали суду у вказаний строк, заява буде вважатись неподаною та повернута позивачці.

Ухвала в частині відстрочення сплати судового збору може бути оскаржена до Апеляційного суду Одеської області через суд першої інстанції протягом 15 днів. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Калашнікова О. І.