Справа № 303/6451/17
П О С Т А Н О В А

Іменем України

18 грудня 2018 року м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі:

головуючого - судді Куштана Б.П. (доповідача),

суддів: Джуги С.Д. і Собослоя Г.Г.,

з участю секретаря Юрочко А.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Мукачівського міського голови ОСОБА_2 на рішення Мукачівського міськрайонного суду від 12 червня 2018 року (у складі судді Монича О.В.) за позовом Мукачівського міського голови ОСОБА_2 до дочірнього підприємства Телерадіокомпанія «Мукачево («М-студіо») виробнично-комерційного товариства з обмеженою відповідальністю «Продюсер» і ОСОБА_3 - головного редактора дочірнього підприємства Телерадіокомпанія «Мукачево («М-студіо»), про захист честі, гідності та ділової репутації, -

ВСТАНОВИВ:

Мукачівський міський голова ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом у листопаді 2017 р.

Просив:

-визнати недостовірною, такою, що не відповідає дійсності, порушує права, свободи, ганьбить честь, гідність, ділову репутацію позивача, інформацію, що висловлена ОСОБА_3 головним редактором дочірнього підприємства Телерадіокомпанія «Мукачево («М-студіо») у репортажі «ІНФОРМАЦІЯ_1» в рамках підсумкового випуску новин «Час» за ІНФОРМАЦІЯ_2 р., що вийшов в ефірі телеканалу «М-Студіо» дочірнього підприємства Телерадіокомпанія «Мукачево («М-студіо») виробнично-комерційного товариства з обмеженою відповідальністю «Продюсер» та опублікований на офіційному сайті телеканалу «М-Студіо»: m-studio.net.ua.;

-зобов'язати відповідачів спростувати інформацію, поширену ними відносно позивача, у такий самий спосіб, яким така була поширена, з такою ж кратністю і офіційно вибачитися за вчинення відповідачами неправомірних дій;

-стягнути з відповідачів суму судового збору та інші витрати пов'язані з розглядом справи.

На обґрунтування позовних вимог указав, що ІНФОРМАЦІЯ_2 р. о 19.00 год. на телеканалі «М-Студіо» в рамках випуску програми новини «Час» вийшов в ефір репортаж «ІНФОРМАЦІЯ_1», автор - ОСОБА_3, оператор - ОСОБА_5. Вказаний репортаж розміщений ІНФОРМАЦІЯ_2 р. на офіційному сайті телеканалу «М-Студіо».

У репортажі було висвітлено питання, які розглядалися на сесії Мукачівської міської ради, що відбулася ІНФОРМАЦІЯ_2 р., а також про закупівлю нових автобусів для комунального підприємства КП «Громадський транспорт» і відкриття у зв'язку з цим кримінального провадження.

Під час репортажу наведено неправдиві факти щодо вчинення неправомірних дій під час закупівель автобусів і подано неправдиву інформацію стосовно «керівників міста» Мукачева.

Наведенні твердження автора репортажу, які поширені телеканалом «М-Студіо», є недостовірними, а відтак такими, які ганьблять честь, гідність та ділову репутацію позивача. Поширена відповідачами інформація, що побудована у формі звинувачень, не є оціночним судженням автора, а є твердженням про конкретні, начебто встановлені та доведені фактичні дані про діяльність позивача, які полягають у вчинені протиправних діянь, а за таких обставин така інформація підлягає спростуванню.

Рішенням Мукачівського міськрайонного суду від 12 червня 2018 р. у задоволені позову відмовлено.

Мукачівський міський голова ОСОБА_2 просить скасувати це рішення і ухвалити нове, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі. Доводить про неповне з'ясування обставин, що мають значення для справи, порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права. Указує, що суд не мав жодних процесуальних підстав розглядати справу в спрощеному позовному провадженні, оскільки позовна заява була подана в листопаді 2017 р., тобто до набрання чинності новим цивільно-процесуальним кодексом, судом не вказано підстави, за яких справа підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження, суд в мотивувальній частині ухвали про відкриття провадження указав, що розгляд справи буде відбуватися без повідомлення сторін, однак сторони були викликані в судове засідання на 12.06.2018 р. Зазначає, що поширена інформація стосується роботи органу місцевого самоврядування - Мукачівської міської ради, саме з цих підстав вислів «керівників міста», який застосував відповідач у репортажі, не носить загального характеру, а має відношення до посадових осіб (керівників) Мукачівської міської ради. Указує, що наведені відповідачем факти є непідтвердженими, такими, що компрометують професійну діяльність посадових осіб, про яких ідеться у репортажі, в тому числі позивача, що порушує його право на повагу до честі та гідності. Зазначає, що оскільки поширена відповідачами інформація є недостовірною, вона підлягає спростуванню.

У письмовому відзиві на апеляційну скаргу відповідачі просять апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін. Узагальнені доводи заперечень зводяться до законності та обґрунтованості рішення суду першої інстанції, а апеляційна скарга позивача є необґрунтованою і безпідставною.

Суд дійшов висновку, що в репортажі не згадується прізвище позивача, а вислів «керівників міста» носить загальний характер і не містить фактичних відомостей, що порочать честь і гідність позивача. Твердження позивача про порушення його особистих немайнових прав не підтверджено жодним належним і допустимим доказом. За таких обставин суд відмовив у задоволенні позовних вимог, через їх безпідставність.

Апеляційний суд погоджується із висновком суду першої інстанції щодо мотивів відмови у задоволенні позову, однак рішення підлягає скасуванню через порушення судом норм процесуального права.

Ухвалою Мукачівського міськрайонного суду від 12.04.2018 р. у цій справі було відкрито провадження і призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін (а.с.60).

За змістом ст.19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження. Спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Для цілей цього Кодексу малозначними справами є, зокрема, справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При цьому, згідно зі ст.277 цього Кодексу питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження за власної ініціативи відповідно до вимог Кодексу або за клопотанням позивача, суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі. Розгляд справи в порядку спрощеного провадження відбувається з дотриманням вимог ст.ст. 277-279 ЦПК України.

Відповідно до ч.ч.1,2 та 4 ст.274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин.

У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Суд першої інстанції, ухвалюючи розглядати справу у спрощеному позовному провадженні, не поцікавився думки сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, не врахував значення справи для сторін, обраний позивачем спосіб захисту, категорію і складність справи.

Вочевидь, що з огляду на підставу та предмет позову, суб'єктний склад учасників справи, обраний позивачем спосіб захисту своїх прав і значення справи для сторін, а саме для позивача, так як останній звернувся до суду за захистом свого особистого немайнового права, суд не мав жодних процесуальних підстав для вирішення справи у спрощеному позовному провадженні.

Відтак у силу вимог п.7 ч.3 ст.376 ЦПК України порушення норм процесуального права є обов'язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення, якщо суд розглянув в порядку спрощеного позовного провадження справу, що підлягала розгляду за правилами загального позовного провадження.

Із огляду на це, колегія суддів дійшла висновку про часткове задоволення апеляційної скарги, скасування рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення про відмову в задоволенні позовних вимог із таких мотивів.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 р. о 19.00 год. на телеканалі «Мукачево «М-студіо» в рамках випуску програми новини «Час» вийшов в ефір репортаж «ІНФОРМАЦІЯ_1», автор - ОСОБА_3, оператор - ОСОБА_5, який був розміщений того ж дня на офіційному сайті телеканалу «Мукачево «М-студіо».

У репортажі відповідач ОСОБА_3 розповіла про питання, які розглядалися на сесії Мукачівської міської ради та про закупівлю нових автобусів для комунального підприємства КП «Громадський транспорт» і відкриття у зв'язку з цим кримінального провадження за ч.3 ст.191 КК України Мукачівським відділом поліції ГУНП в Закарпатській області.

Зокрема у цьому репортажі відповідач ОСОБА_3 висловилась так: «Говорити про безпідставність звинувачень зарано, оскільки триває слідство. Тим часом, ймовірно, що 10 відсотків від загальної суми, витрачених на закупівлю автобусів, пішло на так звані «відкати». Нагадаємо, мова про розтрату чиновниками чотирьох мільйонів сімсот тисяч гривень. Чи міг ухвалювати такі рішення про закупівлю автобусів виключно директор комунального підприємства, який зараз намагається оправдати і пояснити звинувачення відділу боротьби з економічними злочинами, питання очевидно риторичне, адже без керівників міста такі рішення щонайменше не ухвалюються» та «Чи не доцільніше було б провести тендери, в яких прописати умови до підприємців, в яких мали б бути вказані вимоги до маршрутних автобусів, а ті понад сорок мільйонів, за якими майже п'ять мільйонів розтратили і по цьому відкрито кримінальну справу використати на благоустрій садків, шкіл, медичних закладів, того ж ДЮСШ...", що стверджується компакт-диском, наявним у матеріалах справи.

Саме цю інформацію позивач ОСОБА_2 вважає недостовірною, такою, що не відповідає дійсності, порушує його права, свободи, ганьбить честь, гідність, ділову репутацію як Мукачівського міського голови.

Відповідно до частини четвертої статті 32 Конституції України та статті 277 ЦК України кожному гарантується судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім'ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації, а також право на відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації.

Разом із тим, за змістом зазначеного законодавства кожному гарантується право на свободу висловлення поглядів, в тому числі право поширювати інформацію без втручання органів державної влади, за умови, що вони діють добросовісно і надають правильну і достовірну інформацію, не завдаючи при цьому шкоди репутації окремих осіб і не порушуючи їх прав.

Відповідно до роз'яснень викладених у пункті 15 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про захист гідності, честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» від 27 лютого 2009 року № 1 недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені).

У пункті 1 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» від 27 лютого 2009 року № 1 судам роз'яснено, що статтею 32 Конституції України передбачено судовий захист права спростувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім'ї.

Беручи до уваги вказані конституційні положення, суди при вирішенні справ про захист гідності, честі та ділової репутації повинні забезпечувати баланс між конституційним правом на свободу думки та слова, правом на вільне вираження своїх поглядів і переконань, з одного боку, та правом на повагу до людської гідності, конституційними гарантіями невтручання в особисте й сімейне життя, судовим захистом права на спростування недостовірної інформації про особу, з іншого боку.

У пункті 19 указаної постанови Пленуму Верховного Суду України судам роз'яснено, що вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначати характер такої інформації та з'ясовувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням.

Відповідно до ч.2 ст.47-1 Закону України «Про інформацію» оціночними судженнями, за винятком образи чи наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, зокрема критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, з огляду на характер використання мовних засобів, зокрема вживання гіпербол, алегорій, сатири. Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості.

У статті 201 ЦК України передбачено, що особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством, є, зокрема, честь, гідність і ділова репутація.

Відповідно до статті 297 ЦК України кожен має право на повагу до його гідності та честі. Гідність та честь фізичної особи є недоторканними. Фізична особа має право звернутися до суду з позовом про захист її гідності та честі.

Згідно зі статтею 299 ЦК України фізична особа має право на недоторканність своєї ділової репутації. Фізична особа може звернутися до суду з позовом про захист своєї ділової репутації.

Так, під гідністю належить розуміти визнання цінності кожної фізичної особи як унікальної біопсихосоціальної істоти. З честю пов'язується позитивна соціальна оцінка особи в очах суспільства, яка ґрунтується на відповідності її діянь (поведінки) загальноприйнятим уявленням про добро і зло. А під діловою репутацією фізичної особи розуміється набута особою суспільна оцінка її ділових і професійних якостей при виконанні нею трудових, службових, громадських чи інших обов'язків. Під діловою репутацією юридичної особи, у тому числі підприємницьких товариств, фізичних осіб-підприємців, адвокатів, нотаріусів та інших осіб, розуміється оцінка їх підприємницької, громадської, професійної чи іншої діяльності, яку здійснює така особа як учасник суспільних відносин.

Частина друга статті 129 Конституції України визначає основні засади судочинства засадами судочинства, однією з яких згідно з пункту 3 вказаної частини, є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Суд при вирішенні цивільних справ у першу чергу має визначитися із характером спірних правовідносин.

Мукачівський міській голова ОСОБА_2, звертаючись до суду з позовом, просить визнати інформацію, яка була поширена відповідачами в своєму репортажі «ІНФОРМАЦІЯ_1» в рамках підсумкового випуску новин «Час» за ІНФОРМАЦІЯ_2 р., недостовірною, такою, що не відповідає дійсності, порушує права, свободи, ганьбить честь, гідність і ділову репутацію позивача, однак жодними належними та допустимим доказами не доводить, чим саме ця інформація порушує саме його особисті немайнові права, за умови, що жодного згадування у вказаному репортажі про нього не має.

У репортажі йде мова про керівників міста, однак не особисто про Мукачівського міського голову ОСОБА_2 Таке словосполучення носить загальний характер і не дає змоги однозначно розтлумачити його відношення саме до позивача.

Наприклад, відповідно до сучасного Тлумачного словника української мови (за редакцією доктора філологічних наук, професора В.В. Дубічинського) «керівники» - ті, хто керують кимось, чимось, очолюють щось, а «керівництво» - керівний склад якоїсь установи, організації тощо, тобто ідеться про невизначений склад осіб.

Таким чином, апеляційний суд погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що словосполучення «керівників міста» є узагальнюючим і не може зводитися до конкретної особи, зокрема Мукачівського міського голови - ОСОБА_2

До того ж, сам позивач у доводах апеляційної скарги вказує, що поширена інформація стосується роботи органу місцевого самоврядування - Мукачівської міської ради, а вислів «керівників міста», який застосував відповідач у репортажі, має відношення до посадових осіб (керівників) Мукачівської міської ради. Проте, жодним чином у оспорюваному репортажі не зачіпається особисто Мукачівський міський голова ОСОБА_2, відтак позовні вимоги є необґрунтованими та недоведеними.

Згідно з вимогами ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Однак, оскаржуване рішення не повністю відповідає цим вимогам, оскільки судом було порушено норми процесуального права, які є обов'язковою підставою для скасування судового рішення.

Разом з тим, позов по суті спірних правовідносин не підлягає задоволенню як безпідставний.

Отже, за результатами розгляду апеляційної скарги апеляційний суд дійшов висновку, що відповідно до п.7 ч.3 ст.376 ЦПК України апеляційну скаргу належить задовольнити частково, а рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове про відмову в задоволенні позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 201, 277, 297, 299 ЦК України, ст.ст. 374 ч.1 п.2, 376 ч.3 п.7, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

1.Апеляційну скаргу Мукачівського міського голови - ОСОБА_2, задовольнити частково.

2.Рішення Мукачівського міськрайонного суду від 12 червня 2018 року скасувати.

3.У позові Мукачівського міського голови - ОСОБА_2, відмовити.

4.Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів із дня складення повного судового рішення шляхом подачі скарги безпосередньо до Верховного Суду.

5.Повне судове рішення складено 28 грудня 2018 року.

Судді: