Постанова

Іменем України

05 грудня 2018 року

м. Київ

справа № 520/4674/16-ц

провадження № 61-22262св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Луспеника Д. Д.,

суддів: Білоконь О. В., Гулька Б. І., Синельникова Є. В., Хопти С. Ф. (суддя-доповідач),

учасники справи:

позивач - публічне акціонерне товариство «Енергопостачальна компанія Одесаобленерго»,

відповідач - ОСОБА_1,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Апеляційного суду Одеської області від 07 березня 2017 року у складі колегії суддів: Сегеди С. М., Гайворонського С. П., Кононенко Н. А.,

ВСТАНОВИВ :

У квітні 2016 року публічне акціонерне товариство «Енергопостачальна компанія Одесаобленерго» (далі - ПАТ «ЕК Одесаобленерго») звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про захист ділової репутації, спростування недостовірної інформації та стягнення моральної шкоди.

Позовна заява мотивована тим, що 01 квітня 2016 року ОСОБА_1 звернулася до Президента України, Одеської обласної державної адміністрації, ПАТ «Одесаобленерго» зі скаргою на порушення нібито російською компанією ліцензійних умов та правил, у зв'язку з чим вона просила вжити заходів і надати їй відповідь.

ПАТ «ЕК Одесаобленерго» вважає інформацію, яку поширила в скарзі ОСОБА_1 недостовірною та такою, що порушує ділову репутацію, ПАТ «ЕК Одесаобленерго» а саме: ІНФОРМАЦІЯ_2»; «ІНФОРМАЦІЯ_3»; «ІНФОРМАЦІЯ_4». Зазначило, щоПАТ «ЕК Одесаобленерго» не є російською компанією, а його бенефіціарними власниками не є громадяни Російської Федерації, а посилання на порушення норм законодавства і посилання на спроби використати суд у своїх корпупційних схемах є недостовірною інформацією та характеризує діяльність ПАТ «ЕК Одесаобленерго» у негативному соціальному світлі.

Ураховуючи зазначене, ПАТ «ЕК Одесаобленерго» просило суд визнати вказану інформацію недостовірною та такою, що порушує його ділову репутацію, зобов'язати ОСОБА_1 спростувати її шляхом направлення на ім'я зазначених осіб відповідного листа, та стягнути

з неї 1 грн. у рахунок відшкодування моральної шкоди.

Рішенням Київського районного суду м. Одеси від 29 серпня 2016 року у задоволенні позовних вимогПАТ «ЕК Одесаобленерго» відмовлено.

Рішення районного суду мотивовано тим, що інформація про те, що «ІНФОРМАЦІЯ_5» є достовірною інформацією, а тому спростуванню не підлягає. При цьому суд послався на те, що згідно відповідей НКРЕКП від 22 травня 2015 року,

01 грудня 2015 року та 23 лютого 2015 року, при складанні акту

від 08 грудня 2014 року про порушення Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету України

№ 1357 від 26 липня 1999 року (далі - ПКЕЕН) відносно ОСОБА_1, ПАТ «ЕК Одесаобленерго» були порушені ПКЕЕН та Методика визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, яка затверджена постановою НКРЕ № 562 від 04 травня 2006 року (далі - Методика). Також судом зазначено, що ПАТ «ЕК Одесаобленерго» не заперечувало про наявність російської частки у статутному капіталіПАТ «ЕК Одесаобленерго», 10% якої належить компанії VS Energу, та яку контролюють російські підприємці. Вислови щодо інформації стосовно того, що

«ІНФОРМАЦІЯ_6», то суд в оскаржуваному рішенні вказав, що ці вислови є оціночним судженням ОСОБА_1, а характер висловлювань з цього приводу не містить образливої оцінки, яка б завдала шкоди ПАТ «ЕК Одесаобленерго».

Рішенням апеляційного суду Одеської області від 07 березня 2017 року апеляційну скаргу ПАТ «ЕК Одесаобленерго» задоволено частково. Рішення Київського районного суду м. Одеси від 29 серпня 2016 року скасовано та ухвалено нове рішення, яким позовні вимоги ПАТ «ЕК Одесаобленерго» задоволено частково. Визнано недостовірною та такою, що порушує ділову репутацію, інформацію, викладену в скарзі ОСОБА_1 від 01 квітня 2016 pоку, адресовану Президенту України П. Порошенку, Одеській обласній державній адміністрації М. Саакашвілі, НКРЕКП, ПАТ «ЕК Одесаобленерго»,

ОСОБА_4, наступного змісту: «... ІНФОРМАЦІЯ_1»; «ІНФОРМАЦІЯ_7»; «ІНФОРМАЦІЯ_6».

Зобов'язано ОСОБА_1 спростувати недостовірну інформацію стосовно ПАТ «ЕК Одесаобленерго» наступного змісту:«... ІНФОРМАЦІЯ_1»; «ІНФОРМАЦІЯ_8»; «ІНФОРМАЦІЯ_6», шляхом направлення на ім'я Президента України Петра Олексійовича Порошенка (01220, м. Київ, вул. Банкова, 11), Одеської обласної державної адміністрації (пр. Шевченка, 4, м. Одеса, 65032), НКРЕКП (03680, Київ, Смоленська, 19), ПАТ «ЕК Одесаобленерго» ОСОБА_4 (65031, м. Одеса, вул. Миколи Боровського, 28, «б») відповідного листа. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПАТ «ЕК Одесаобленерго» моральну шкоду у розмірі 1,00 грн. Вирішено питання розподілу судових витрат.

Рішення апеляційного суду мотивовано тим, що висновки суду першої інстанції є необґрунтованими та свідчать про неправильну оцінку судом всіх обставин справи, порушення норм матеріального права, що призвело до ухвалення незаконного рішення. Відповідно до підпункту 19 пункту 1

статті 2 Закону України «Про акціонерні товариства», статутний капітал - капітал товариства, що утворюється із суми номінальної вартості всіх розміщених акцій товариства. Відповідно до інформації депозитарію про акціонерів, які володіють 10% та більше відсотками статутного капіталу емітента - ПАТ «ЕК Одесаобленерго» встановлено, що: 75,51 % статутного капіталу ПАТ «ЕК Одесаобленерго» не належить російським компаніям чи громадянам Російської Федерації, а, отже, інформація про те, що

«ІНФОРМАЦІЯ_9» є недостовірною та підлягає спростуванню.

У квітні 2017 рокуОСОБА_1 подала до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ касаційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просила рішення апеляційного суду скасувати і залишити в силі рішення суду першої інстанції.

Касаційна скарга мотивована тим, що засоби масової інформації України (далі - ЗМІ України) з 2008 року постійно публікують інформацію про належність ПАТ «ЕК Одесаобленерго» до російського капіталу, саме фактичні дані офіційних ЗМІ України, в тому числі письмові та відео- публікації, встановлюють належність ПАТ «ЕК Одесаобленерго» до російського капіталу. Висновок апеляційного суду зроблений на припущеннях та в тексті свого рішення суд посилався на обставини, які не мають відношення до цієї справи. Зазначила, що у справі відсутні докази, які б спростували належність ПАТ «ЕК Одесаобленерго» до російського капіталу.

У вересні 2017 рокуПАТ «ЕК Одесаобленерго» подало до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ заперечення на касаційну скаргу в якому зазначило, що доводи касаційної скарги є надуманими, а рішення апеляційного суду є законним і обґрунтованим.

Відповідно до пункту 4 розділу XIII Перехідних положень ЦПК України у редакції Закону України № 2147-VIII від 3 жовтня 2017 року «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» касаційні скарги (подання) на судові рішення у цивільних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного

Згідно зі статтею 388 ЦПК України судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

У травні 2018 року справа передана до Верховного Суду.

Касаційна скарга підлягає задоволенню.

Частиною третьою статті 3 ЦПК України передбачено, що провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Згідно з положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до частини першої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам закону рішення апеляційного суду не відповідає.

Судом установлено, що 01 квітня 2016 року ОСОБА_1 на адресу Президента України, Одеської обласної державної адміністрації, НКРЕКП та ПАТ «ЕК Одесаобленерго» було направлено скаргу, згідно змісту якою вона посилалася не те, що Міністерством енергетики та вугільної промисловості України і НКРЕКП були виявлені грубі порушення з боку російської компанії ПАТ « ЕК Одесаобленерго», при цьому посилалася на рішення районного та апеляційного суду та листів вказаних контролюючих органів. У вказаній скарзі ОСОБА_1 було застосовано такі вислови: ІНФОРМАЦІЯ_2»; «ІНФОРМАЦІЯ_10»; «ІНФОРМАЦІЯ_6».

ПАТ «ЕК Одесаобленерго» є суб'єктом господарювання, зокрема, надає послуги з постачання електричної енергії в Одеській області та м. Одесі (а.с. 20-28).

ОСОБА_1 є особою, яка споживає послуги «ПАТ «Одесаобленерго» на території Київського району м. Одеси.

Рішенням Київського районного суду м. Одеси від 23 вересня 2015 року, яке залишено без змін ухвалою Апеляційного суду Одеської області від 03 березня 2016 року у задоволенні позову ПАТ «ЕК Одесаобленерго» про стягнення з ОСОБА_1 вартості недорахованої електроенергії у сумі 48 738,57 грн, яка нараховувалася позивачем за ПКЕЕН та Методикою під час складання акту про порушення відповідачем ПКЕЕН від 08 грудня 2014 року, відмовлено (а.с.70-73).

Частинами першою та другою статті 30 Закону України «Про інформацію» передбачено, що ніхто не може бути притягнутий до відповідальності за висловлення оціночних суджень. Оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовно-стилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості.

У пункті 1 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 лютого

2009 року № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи»

(далі - Постанова) судам роз'яснено, що статтею 32 Конституції України передбачено судовий захист права спростувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім'ї. Ніхто не може зазнавати втручання в його особисте і сімейне життя, крім випадків, передбачених Конституцією України. Не допускається збирання, зберігання, використання та поширення конфіденційної інформації про особу без її згоди, крім випадків, визначених законом, і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини.

Беручи до уваги зазначені конституційні положення, суди при вирішенні справ про захист гідності, честі та ділової репутації повинні забезпечувати баланс між конституційним правом на свободу думки та слова, правом на вільне вираження своїх поглядів і переконань, з одного боку, та правом на повагу до людської гідності, конституційними гарантіями невтручання в особисте й сімейне життя, судовим захистом права на спростування недостовірної інформації про особу, з іншого боку.

У пункті 15 Постанови роз'яснено, що при розгляді справ зазначеної категорії суди повинні мати на увазі, що юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право.

У пункті 19 вказаної Постанови також роз'яснено, що вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначати характер такої інформації та з'ясовувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням.

Порушенням або ж приниженням ділової репутації суб'єкта господарювання (підприємця) слід розуміти поширення у будь-якій формі неправдивих, неточних або неповних відомостей, що дискредитують спосіб ведення чи результати його господарської (підприємницької) діяльності у зв'язку з чим знижується вартість його нематеріальних активів і такі дії можуть завдавати моральної чи матеріальної шкоди суб'єктам господарювання..

Отже, суд першої інстанції, додержуючись норм матеріального та процесуального права, зробив законний і обґрунтований висновок по суті спору під час ухвалення рішення у справі, належним чином давши оцінку наданим сторонами доказам, які є належними та достатніми для вирішення зазначеного спору.

Судом першої інстанції було враховано наведені положення закону та викладені у Постанові роз'яснення, вірнозазначено, що посилання ОСОБА_1 у скарзі від 01 квітня 2016 року щодо: ІНФОРМАЦІЯ_2» стосувалося саме висновків вказаних контролюючих органів та рішень судів, які встановили що акт про порушення відповідачем ПКЕЕН від 8 грудня 2014 року складений у порушення встановленої НКРЕ Методики та Правил, а отже ця інформація є достовірною, тому спростуванню не підлягає.

Щодо посилання у скарзі на те, що ПАТ «Одесаобленерго» є російською компанією з 75% російським капіталом, то ПАТ «Одесаобленерго» не доведено, що поширена у скарзі інформація, порушує його особисті немайнові права або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає юридичній особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право, оскільки інформацію, на яку посилалася ОСОБА_5 у скарзі, вона вважала загальновідомою, оскільки ця інформація знаходилась у загальному користування на сайтах інтернет-видань ЗМІ задовго до написання скарги, тобто була розповсюджена до неї. Щодо висловлювання у скарзі ОСОБА_5 про кількісний склад акцій (75%) та «намагання використати суд у своїх корупційних інтересах», суд вважає ці вислови оціночним судженням відповідача, а характер висловлювань з цього приводу не містить образливої оцінки, яка б завдала шкоди ПАТ «Одесаобленерго».

Отже, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про те, що відсутні в сукупності всі обставини, які можуть бути підставою для задоволення позову, а висновки суду апеляційної інстанції про те, що: 75,51 % статутного капіталу ПАТ «ЕК Одесаобленерго» не належить російським компаніям чи громадянам Російської Федерації, а, отже, інформація про те, що «ІНФОРМАЦІЯ_11» є недостовірною та такою, що підлягає спростуванню, є необґрунтованими.

Суд першої інстанції встановив всі обставини справи, надав їм належну правову оцінку та ухвалив законне рішення.

Відповідно до статті 413 ЦПК України суд касаційної інстанції скасовує постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково і залишає в силі судове рішення суду першої інстанції у відповідній частині, якщо встановить, що судом апеляційної інстанції скасовано судове рішення, яке відповідає закону.

Керуючись статтями 400, 402, 409, 413, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційнаскаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Рішення Апеляційного суду Одеської області від 07 березня 2017 року скасувати, рішення Київського районного суду м. Одеси від 29 серпня

2016 року залишити в силі.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий Д. Д. Луспеник

Судді: О. В. Білоконь

Б.І. Гулько

Є.В. Синельников

С. Ф. Хопта