Справа № 184/887/18
Номер провадження 2/184/351/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 липня 2018 рокум. Покров

Орджонікідзевський міський суд Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді Коваля А.М.,

за участю секретаря судового засідання Бринзи Л.І.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

16.05.2018 року позивач звернулась до Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області із вищевказаним позовом, посилаючись на наступні обставини.

30.12.2011 року між позивачем та відповідачем був зареєстрований шлюб. Позивач та відповідач мають спільного сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.

З березня 2017 року між позивачем та відповідачем фактично припинені шлюбні відносини.

Місце проживання дитини визначено спільною домовленістю. Суперечки про розподіл майна, що є їхньою спільною власністю між ними не має.

Позивач вважає, що збереження шлюбу з відповідачем є неможливим та суперечить її інтересам, а тому змушена звернутися до суду з даним позовом з проханням до суду розірвати шлюб між нею та відповідачем. Крім того зазначила прохання після розірвання шлюбу залишити їй шлюбне прізвище "Вечірко" та покласти судові витрати, у виді судового збору, на неї.

Позивач у судове засідання не з'явилась, про місце та час розгляду була повідомлена належним чином, але через канцелярію суду надала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує, наполягає на їх задоволенні та не заперечує проти заочного розгляду справи.

Відповідач у судове засідання, не з'явився, про місце та час розгляду був повідомлений належним чином, але через канцелярію суду надав заяву про розгляд справи за його відсутності, проти позовних вимог не заперечує.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем (ч. 3 ст. 200 ЦПК України).

Суд, дослідивши матеріали справи і оцінивши їх в сукупності, прийшов до висновку, що заявлені позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених ЦПК України, відповідно до ст. 81 ЦПК України. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Докази не можуть ґрунтуватися на припущеннях.

Статтею 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно із ч. 2 статті 77 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Судом встановлено, що 30.12.2011 року між позивачем та відповідачем відділом державної реєстрації актів цивільного стану Орджонікідзевського міського управління юстиції у Дніпропетровській області був зареєстрований шлюб, про що було зроблено відповідний актовий запис № 269, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії І-КИ № 213863.

Позивач та відповідач мають спільного неповнолітнього сина - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.

З березня 2017 року між позивачем та відповідачем фактично припинені шлюбні відносини, спільне господарство не ведеться, позивач вважає, що примирення, подальше сумісне проживання та збереження шлюбу є неможливим.

Спору щодо розподілу майна, що є їхньою спільною власністю, між ними не має. Місце проживання дитини буде визначено спільною домовленістю батьків.

Відповідно до ч.3 ст. 105 Сімейного Кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, беручи до уваги вимоги ст. 110 Сімейного Кодексу.

Згідно зі ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім'ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя (ст. 110 СК України). Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.

Відповідно до ч.2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.

Згідно ч.2 ст.114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Згідно з ч. 3 ст. 115 СК України - документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Згідно ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Вирішуючи питання розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім'ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Припинення шлюбу внаслідок його розірвання засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків.

Позивач скористалась даним правом та звернулась до суду з цим позовом, наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу.

Враховуючи вищевказане та приймаючи до уваги те, що причини, які спонукають позивача наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б її інтересам, заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини і після розірвання шлюбу не будуть порушені її особисті та майнові права, суд приходить до висновку про задоволення позовної вимоги про розірвання шлюбу.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат суд приймає до уваги прохання позивача судові витрати, пов'язані з розглядом справи не стягувати з відповідача, та приходить до висновку про залишення судових витрат за позивачем.

Керуючись ст.ст. 10, 11, 76-77, 200, 206, 212-215, 263-265 ЦПК України, ст.ст. 24, 104, 105, 110, 112, 114-115 СК України,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб зареєстрований, між ОСОБА_2 та ОСОБА_1, 30.12.2011 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану Орджонікідзевського міського управління юстиції у Дніпропетровській області (актовий запис № 269) - розірвати.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити шлюбне прізвище "Вечірко".

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання заяви до Орджонікідзевський міський суд Дніпропетровської області про перегляд заочного рішення або через Орджонікідзевський міський суд Дніпропетровської області до Апеляційного суду Дніпропетровської області шляхом подання апеляційної скарги.

Суддя Орджонікідзевського міського суду ОСОБА_4