Провадження №2-о/760/296/18
Р І Ш ЕН Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 листопада 2018 року Солом'янський районний суд м. Києва

в складі головуючого судді - Букіна О.М.

при секретарі - Кривулько С.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві справу за заявою ОСОБА_1, заінтересовані особи: ОСОБА_2, ОСОБА_3 про встановлення факту проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без шлюбу, -

В С Т А Н О В И В :

16.07.2018 заявник звернулася до суду з заявою, в якій просить встановити факт проживання ОСОБА_1 з ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 однією сім'єю без шлюбу з 01.01.2004-ІНФОРМАЦІЯ_1, посилаючись на необхідність встановлення вказаного факту для оформлення спадщини після смерті ОСОБА_4

В заяві зазначає, що з померлим ОСОБА_4 вона перебувала у зареєстрованому шлюбі з 30.07.1977.

20.10.1998 рішенням Жовтневого районного суду м.Києва шлюб було розірвано.

Проте, незважаючи на те, що шлюб між нею та ОСОБА_4 було розірвано та відповідний запис про розірвання шлюбу було вчинено 11.04.2002, заявник продовжувала проживати з ОСОБА_4 однією сім'єю, як чоловік та жінка без реєстрації шлюбу за адресою: АДРЕСА_1.

Вказана вище квартира належить заявнику та ОСОБА_4 в рівних долях, згідно свідоцтва про право власності на житло від 18.12.1995.

Посилається, що стосунки між нею та ОСОБА_4 були пов'язані спільним побутом, взаємними правами та обов'язками, як подружжя.

Заявник зазначає, що починаючи з 01.01.2004 і до дня смерті ОСОБА_4, тобто ІНФОРМАЦІЯ_1 вони проживали однією сім'єю, як чоловік та дружина.

Зазначає, що після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина на ? частини квартири АДРЕСА_1.

За життя померлий заповіту не склав, а тому єдиними спадкоємцями за законом другої черги є брати померлого: ОСОБА_2 та ОСОБА_3

Проте, зазначає заявник, спадкоємці другої черги у встановлений шестимісячний строк заяви про прийняття спадщини не подали.

Заяву про прийняття спадщини подала заявниця, проте отримати свідоцтво про право на спадщину заявник не має можливості, оскільки не може надати нотаріусу докази проживання з померлим однією сім'єю без реєстрації шлюбу більше як п'ять років до дня відкриття спадщини.

Вказані обставини змусили заявника звернутися до суду з даною завою, при цьому заявник посилається, що спору про право за даних обставин не має, оскільки спадкоємці другої черги не заперечують проти того, що заявник як спадкоємиця четвертої черги має право на спадщину після смерті ОСОБА_4

Заявник просить заяву задовольнити.

17.07.2018 згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, вищезазначену справу було передано до провадження головуючому судді Букіній О.М.

Ухвалою суду від 17.07.2018 у справі відкрито провадження та призначено справу до розгляду в судовому засіданні на 04.09.2018 о 15.10 год.

27.08.2018 заінтересовані особи ОСОБА_2 та ОСОБА_3 подали до суду заяву в якій просили розглядати справу у їх відсутності та проти задоволення заяви ОСОБА_1 не заперечували.

Ухвалою суду від 04.09.2018 витребувано у Дванадцятій Київській нотаріальній конторі копію спадкової справи після смерті ОСОБА_4

19.09.2018 на адресу суду надійшла спадкова справа № 49/2018 щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4

Заявник в судове засідання не з'явився, представником заявника подана заява, в якій останній просить розглядати справу у її відсутність, заяву підтримує в повному обсязі та просить задовольнити.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до ч.2 ст.293 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені факти, що мають юридичне значення.

Відповідно роз'яснень Пленуму Верховного Суду України, викладених у п. 1 Постанови від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», у судовому порядку можуть бути встановлені факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Згідно ст. 256 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без шлюбу.

Згідно положень ст.3 Сімейного кодексу України сім'ю складають особи, які спільно проживають, пов'язані спільним побутом, мають взаємні права та обов'язки. Сім'я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечить моральним засадам суспільства.

Згідно ст. 1264 ЦК України у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім'єю не менш як п'ять років до часу відкриття спадщини.

В судовому засіданні встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4, який проживав разом з ОСОБА_1, однією сім'єю як чоловік та жінка без шлюбу (а.с.17).

Як вбачається з матеріалів справи ОСОБА_1 та ОСОБА_4 перебували у зареєстрованому шлюбі з 30.07.1977 ( а.с. 12,13).

20.10.1998 рішенням Жовтневого районного суду м.Києва шлюб було розірвано ( а.с.14).

Проте, незважаючи на те, що шлюб між нею та ОСОБА_4 було розірвано та відповідний запис про розірвання шлюбу було вчинено 11.04.2002, заявник продовжувала проживати з ОСОБА_4 однією сім'єю, як чоловік та жінка без реєстрації шлюбу за адресою: АДРЕСА_1( а.с. 15).

Як встановлено, ОСОБА_4 та ОСОБА_1 були зареєстровані та проживали за адресою: АДРЕСА_1.

Дана квартира відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 16.12.1995 належала ОСОБА_4 та ОСОБА_1 в рівних долях ( а.с. 16).

Як вбачається з матеріалів справи та проти цієї обставини не заперечують заінтересовані особи, тобто рідні брати померлого, відносини між ОСОБА_1 та ОСОБА_4 були теплі, довірливі, вони були пов'язані спільним побутом, мали взаємні права та обов'язки, тобто складали одну сім'ю.

З матеріалами спадкової справи №49/2018, заведеної 15.01.2018 Дванадцятою Київською державною нотаріальною конторою щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 вбачається, що інші спадкоємці, які б заявили про своє право на спадщину після померлого ОСОБА_4, відсутні ( а.с.43-46).

Заінтересовані особи по справі, тобто рідні брати померлого ОСОБА_2 та ОСОБА_3, як спадкоємці другої черги, заяви про прийняття спадщини після смерті їх брата ОСОБА_4 не подавали та не заперечують щодо встановлення факту проживання ОСОБА_1 з ОСОБА_4 однією сім'єю як чоловіка та жінки без шлюбу понад 5 років (а.с. 33).

Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, суд вважає, що матеріалами справи підтверджено посилання заявника, що ОСОБА_1 та ОСОБА_4 проживали однією сім'єю як чоловік та жінка без шлюбу, не менше п'яти років до часу відкриття спадщини.

За таких обставин, суд вважає за можливе встановити факт проживання однією сім»єю чоловіка та дружини без шлюбу ОСОБА_6 з ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1, починаючи з 01.01.2004 і до дня його смерті, тобто ІНФОРМАЦІЯ_1.

Керуючись Постановами Пленуму Верховного Суду України за №5 від 31 березня 1995р. «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», ст.ст. 12, 13, 76-81, 259, 263-265, 268, 273, 315-319 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Заяву ОСОБА_6 задовольнити.

Встановити факт проживання однією сім»єю чоловіка та дружини без шлюбу ОСОБА_6 з ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , починаючи з 01.01.2004 і до дня його смерті, тобто ІНФОРМАЦІЯ_1.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя: Букіна О.М