Справа № 537/3441/18
Провадження №2/524/2542/18
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.12.2018 Автозаводський районний суд м.Кременчука в складі: Головуючого судді Андрієць Д.Д., за участю секретаря Воблікової І.О., представника позивача ОСОБА_1, представника відповідача ОСОБА_2, розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Кременчуці цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до Публічного акціонерного товариства "Полтаваобленерго" про захист прав споживача, визнання акту незаконним та скасування рішення,-
В судовому засіданні представник позивача підтримав позов та просив його задовольнити з підстав, викладених в позовній заяві. ОСОБА_1 вказала, що ОСОБА_3 не втручався в систему та сам виявив невідповідність у роботі старого лічильника, у зв'язку із чим викликав працівників ЖЕКу. Вважає, що складений акт про порушення є недійсним, складеним на неіснуючих фактах.
ЗАПЕРЕЧЕННЯ ВІДПОВІДАЧА
Відповідач надав суду відзив на позов, в якому зазначив, що заперечує проти задоволення позову. Вказав, що позивачем не було надано доказів на підтвердження факту порушення його особистих прав, оскільки між позивачем та відповідачем не існує жодних договірних відносин. Акт про порушення №00006375 було складено відносно ОСОБА_4 та саме її визнано причетною до порушення ПКЕЕН. В договорі про користування електричною енергією №4075093 від 25.10.2013 визначено, що саме ОСОБА_4 несе відповідальність за порушення ПКЕЕН.
Представник відповідача, ОСОБА_2, проти задоволення позову заперечував. Вказав, що працівниками ПАТ «Полтаваобленерго» не проводились жодні ремонтні роботи. Звертав увагу на те, що акт про порушення не є рішенням про притягнення до відповідальності, а тому він не може бути скасований.
В судовому засіданні представник відповідача заявив клопотання про закриття провадження у справі у зв'язку із відсутністю предмета спору.
Представник позивача проти задоволення клопотання заперечував.
Відповідно до п.2 ч.1 ст.255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.
Оскільки позивач вважає, що акт про порушення та рішення притягнення до відповідальності за порушення ПКЕЕН впливає на його права та обовязки, тому що він проживає в квартирі №15 в буд.3 по пров.Тополевому в м.Кременчуці та з огляду на те, що між сторонами є спір з приводу обґрунтованості та правомірності складання акту про порушення та притягнення до відповідальності за порушення ПКЕЕН, суд вважає, що клопотання представника відповідача не підлягає задоволенню.
ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ
Судом встановлено, що 11 вересня 2013 року між ОСОБА_5 та ОСОБА_4 було укладено договір купівлі-продажу квартири №15 в буд.3 по пров.Тополевому в м.Кременчуці.
16 травня 2018 року у вказаній квартирі було проведено роботи по заміні електролічильника.
16 травня 2018 року працівниками ПАТ «Полтаваобленерго» в особі Кременчуцької філії за участю ОСОБА_3 було складено акт №00006375 про порушення п.48 ПКЕЕН шляхом самовільного підключення проводки до електромережі власника мереж КФ ТОВ «МДЛ» з порушенням схеми обліку відкритою електропроводкою від ввідного вимикача(неопломбованого) на ванну кімнату.
В Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено, закріплено право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
Аналогічні за змістом положення також закріплюються в Конституції України. Зокрема, в ст.55 Основного Закону визначено, що права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.
В своєму рішенні від 25 грудня 1997 року по справі N 9-зп за конституційним зверненням громадян ОСОБА_7, ОСОБА_8 та інших громадян щодо офіційного тлумачення статей 55, 64, 124 Конституції України (справа за зверненнями жителів міста Жовті Води)Конституційний Суд України вказав, що Частина перша статті 55 Конституції України містить загальну норму, яка означає право кожного звернутися до суду, якщо його права чи свободи порушені або порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав та свобод. Зазначена норма зобов'язує суди приймати заяви до розгляду навіть у випадку відсутності в законі спеціального положення про судовий захист. Відмова суду у прийнятті позовних та інших заяв чи скарг, які відповідають встановленим законом вимогам, є порушенням права на судовий захист, яке відповідно до статті 64 Конституції України не може бути обмежене. Таким чином, положення частини першої статті 55 Конституції України закріплює одну з найважливіших гарантій здійснення як конституційних, так й інших прав та свобод людини і громадянина. Частина перша статті 55 Конституції України відповідає зобов'язанням України, які виникли, зокрема, у зв'язку з ратифікацією Україною Міжнародного пакту про громадянські та політичні права ( 582-12), Конвенції про захист прав і основних свобод людини (Рим, 1950 рік) ( 995_004 ), що згідно зі статтею 9 Конституції України є частиною національного законодавства України.
Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави(ч.1 ст.2 ЦПК України).
В ч.1 ст.4, ст.5 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.
Відповідно до статті 1 Закону України «Про електроенергетику» енергія - це електрична чи теплова енергія, що виробляється на об'єктах електроенергетики і є товарною продукцією, призначеною для купівлі-продажу.
У пункті 1 ОСОБА_6 користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357(в редакції, яка була чинною на час складання акту та його розгляду комісією)(далі Правила) ці Правила регулюють відносини між побутовими споживачами та енергопостачальниками. Правила обов'язкові для виконання всіма побутовими споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності.
Згідно п.8, 9, 11 ОСОБА_6 електроустановки побутового споживача повинні бути забезпечені засобом обліку електричної енергії для розрахунків за спожиту електричну енергію. Послуги з облаштування електроустановки вузлом обліку побутовому споживачу надаються електророзподільним підприємством відповідно до укладеного договору про приєднання до електричних мереж або відповідно до укладеного договору про виконання додаткових робіт (послуг). Споживання електричної енергії без засобів обліку не допускається, крім випадків, передбачених цими Правилами. У квартирах або інших об'єктах побутового споживача, розташованих за однією адресою, встановлюється один засіб обліку незалежно від кількості господарських будівель. Відповідальність за збереження засобів обліку, встановлених у квартирі, на інших об'єктах побутового споживача, та пломб на них несе побутовий споживач.
В п.17 ОСОБА_6 визначено, що встановлені засоби обліку підлягають періодичній повірці, обслуговуванню та ремонту відповідно до визначеного законодавством порядку. Періодична повірка, обслуговування або ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) засобів обліку здійснюються за рахунок електророзподільного підприємства. У разі встановлення експертизою у порядку, визначеному законодавством, факту пошкодження або неправильної роботи засобу обліку, які сталися з вини побутового споживача або організації, яка відповідає за його збереження, відшкодування вартості повірки, обслуговування, ремонту та монтажу електророзподільному підприємству здійснює побутовий споживач або організація, яка відповідає за його збереження. На час проведення періодичної повірки або ремонту засобу обліку електророзподільне підприємство встановлює інший засіб обліку.
Згідно з пунктом 42 ОСОБА_6 споживач електричної енергії зобов'язаний оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих ОСОБА_6.
Побутовий споживач несе відповідальність згідно із законодавством за пошкодження засобу обліку(п.48 ОСОБА_6)
В п.53 ОСОБА_6 вказано, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником обєкта або має право користуватися цим обєктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих ОСОБА_6 розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Електропостачальник повинен вести журнал реєстрації засідань комісії з розгляду актів про порушення цих ОСОБА_6, в якому зазначаються дата проведення засідання; номер протоколу; склад комісії; склад запрошених на засідання комісії (представники НКРЕКП, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, обласних державних адміністрацій, обласних відділень Антимонопольного комітету, спеціального уповноваженого центрального органу виконавчої влади у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів); відмітка про присутність або відсутність побутового споживача (у разі відсутності зазначити причини відсутності побутового споживача); перелік питань, які розглядалися на засіданні комісії; час розгляду кожного з питань, зміст окремої думки учасників комісії (у разі її наявності) та стислий зміст рішення. Побутовий споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє побутового споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Акт про порушення цих ОСОБА_6 не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення побутового споживача про час і дату засідання комісії. Акт про порушення ОСОБА_6, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 50 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається побутовому споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність побутового споживача до порушення цих ОСОБА_6. У разі причетності побутового споживача до порушення цих ОСОБА_6 у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих ОСОБА_6 та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 р. № 562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами правил користування електричною енергією(далі Методика).
Відповідно до пункту 3.3 Методики розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється за кількістю днів у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 3.1 цієї глави (у частині щодо пошкодження приладів обліку), - з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня усунення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.
В п.4 Методики факт виявлених представниками енергопостачальника електричної енергії за регульованим тарифом (далі - енергопостачальник) порушень споживачем вимог ПКЕЕ або ПКЕЕН ( 1357-99-п ) оформлюється актом про порушення. Акт про порушення складається у присутності споживача представниками енергопостачальника, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред'явлення ними службових посвідчень на місці виявлення порушень. У разі відмови споживача від підписання акта про порушення про це зазначається в акті про порушення. Акт про порушення без підпису споживача вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Споживачі та представники енергопостачальника під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень, про що зазначається в акті про порушення. Акт про порушення оформляється згідно з формою, наведеною в додатку 3. Облік бланків актів про порушення ведеться у пронумерованому, прошнурованому та скріпленому печаткою журналі. Акти про порушення та документи, що підтверджують факт їх отримання споживачем, повинні зберігатися протягом трьох років від дати оформлення акта про порушення. Акт про порушення складається у двох примірниках у присутності споживача або уповноваженого представника споживача в разі виявлення порушень ПКЕЕ ( z0417-96 ). Працівники енергопостачальника перед складанням акта про порушення зобов'язані повідомити споживача про його право внести зауваження та заперечення до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень та пропозицій. До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті. В акті про порушення зазначаються всі необхідні для розрахунку згідно з вимогами цієї Методики параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення. В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення. Згода або незгода споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом пошкодження пломб або розрахункових приладів обліку фіксується в акті про порушення.
Згідно ст.ст.12, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обовязків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
ОЦІНКА СУДУ
За загальним правилом суди розглядають справи за заявами осіб, які вважають, що діями або бездіяльністю відповідача порушуються. не визнаються або оспорюються їх права чи інтереси. Отже, під час вирішення справи суд зобов'язаний встановити: чи дійсно були порушені права чи інтереси позивача; які саме права чи інтереси були порушені; чи були вони порушені діями або бездіяльністю тієї особи до якої предявлено позов.
Звертаючись до суду із позовом ОСОБА_3 посилається на неправомірність дій відповідача щодо складання акту про порушення та винесення рішення про проведення нарахування вартості електроенергії.
Суд відзначає, що рішенням комісії з розгляду Актів про порушення ОСОБА_6 користування електричною енергією для населення Кременчуцької філії від 06.06.2018 причетною до порушення ПКЕЕН було визнано власника квартири, а саме ОСОБА_4. Під час засідання комісії остання мала можливість надати свої заперечення.
Крім того, суд відзначає, що свою незгоду з актом про порушення, ОСОБА_3 мав можливість висловити під час його складання. Однак, вказаного він не здійснив, що підтверджується відмітками на оскаржуваному акті.
Суд враховує ту обставину, що ОСОБА_3 не є власником квартири №15 в буд.3 по пров.Тополевому в м.Кременчуці, особовий рахунок за вказаною адресою відкритий не на його імя і між ним та ПАТ "Полтаваобленерго" не укладався договір про надання житлово-комунальних послуг за вказаною адресою. Згідно паспорту громадянина України серії КН 204250 на імя ОСОБА_3, останній не зареєстрований у квартирі №15 в буд.3 по пров.Тополевому в м.Кременчуці. Отже, суду не надано доказів, що позивач є споживачем послуг, які надає ПАТ "Полтаваобленерго" до вищевказаної квартири.
На переконання суду, позивачем та його представником не було доведено факту порушення прав та інтересів позивача.
Пояснення представника позивача про те, що за порушення, зафіксовані представниками ПАТ "Полтаваобленерго" буде відповідати ОСОБА_3 не підтверджуються жодними доказами.
У зв'язку із цим, суд приходить до висновку про те, що позов ОСОБА_3 задоволенню не підлягає.
Судові витрати по справі відсутні.
Керуючись ст.ст.10, 12, 81, 141, 258, 259, 263 265 ЦПК України, суд, -
У задоволенні позову ОСОБА_3 до Публічного акціонерного товариства "Полтаваобленерго" про захист прав споживача, визнання акту незаконним та скасування рішення відмовити.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду

Рішення може бути оскаржене до Полтавського апеляційного суду через Автозаводський районний суд міста Кременчука шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Д.Д.Андрієць