Справа № 472/1034/18
Провадження №2/472/510/18
У х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
24 вересня 2018 року смт. Веселинове
Суддя Веселинівського районного суду Миколаївської області Орленко Л.О., розглянувши позовну заяву Акціонерного товариства комерційний банк "ПриватБанк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,
19 вересня 2018 року позивач ОСОБА_2 товариство комерційний банк "ПриватБанк" звернувся з позовом до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за кредитним договором.
Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, так як подана з порушенням вимог ст. ст. 175, 177, ЦПК України.
Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі суддею встановлено, що зазначена позовна заява не відповідає вимогам, викладених у статтях 175 та 177 ЦПК України, а саме: позовна заява не в повній мірі містить виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги з посиланням на докази, що підтверджують вказані обставини, зокрема: не містить обґрунтованого розрахунку сум, які позивач заявляє до стягнення; не вказано за який період виникла дана сума заборгованості; коли було здійснено відповідачем останній платіж та в якому розмірі; в якому розмірі та яким чином нараховувалися проценти, пеня та комісія; не вказаний із посиланням на докази строк дії картки; не містить зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).
В позовній заяві позивач просить суд стягнути з відповідача заборгованість в сумі 117234 грн. 81 коп., але з розрахунку заборгованості не зрозуміло, за який період виникла дана сума заборгованості, коли саме виникла, коли було внесено відповідачем останній платіж та в якому розмірі, коли останній раз знімалися кошти, як нараховувалися проценти та в якому розмірі, тобто необхідно надати детальний розрахунок заборгованості за даним кредитом.
Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов'язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).
Відповідно до ч. 2 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.
До позовної заяви доданий витяг з Умов та правил надання банківських послуг, однак зазначений витяг, розрахунок заборгованості за кредитним договором, копія паспорта відповідача не завірені належним чином, а також копії письмових доказів, що додані до другого примірника позовної заяви для відповідача позивачем належним чином не завірені.
Надані до матеріалів справи документи, а саме: витяг з Умов та правил надання банківських послуг в ПриватБанку через розмір шрифту та неякісні копії є непридатними для читання, що позбавляє суд можливості ознайомитися з ними і підготовитися до судового розгляду.
Відповідно до абз. 12 ч. 4 ст. 11 Закону України «Про захист прав споживачів» № 1023-ХІІ від 12.05.1991 року забороняється у будь-який спосіб ускладнювати прочитання споживачем тексту детального розпису сукупної вартості споживчого кредиту, зазначеного у договорі про надання споживчого кредиту або у додатку до такого договору, у тому числі шляхом друкування його кеглем, меншим за кегль шрифту основного тексту, злиття кольору шрифту з кольором фону.
Згідно з п. 7.1 Уніфікованої Системи Організаційно Розпорядчої Документації. Вимоги до оформлення документів (ДСТУ-2003) від 01.09.2003 року документи виготовляються шрифтом розміру 12-14 пунктів.
Відповідно до п. 23 постанови Кабінету Міністрів України № 1242 від 30 листопада 2011 року "Про затвердження Типової інструкції з діловодства у центральних органах виконавчої влади, Раді міністрів Автономної Республіки Крим, місцевих органах виконавчої влади" бланки документів повинні виготовлятися друкарським способом на білому папері високої якості фарбами насичених кольорів.
Згідно з ч. 2 ст. 9 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 року № 3674 -VI суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.
Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.
Відповідно до п. 2.14 Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, затвердженої постановою Правління Національного банку України № 22 від 21 січня 2004 року, банк платника на всіх примірниках прийнятих розрахункових документів і на реєстрах обов'язково заповнює реквізити "Дата надходження" і "Дата виконання", а банк стягувача - "Дата надходження в банк стягувача" (якщо ці реквізити передбачені формою документа), засвідчуючи їх підписом відповідального виконавця та відбитком штампа банку. На документах, прийнятих банком після закінчення операційного часу, крім того, ставиться штамп "Вечірня".
Відповідно до п.1 Порядку заповнення документів на переказ у разі сплати (стягнення) податків, зборів, митних платежів, єдиного внеску, здійснення бюджетного відшкодування податку на додану вартість, повернення помилково або надміру зарахованих коштів, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України № 666 від 24.07.2015 року "Про затвердження Порядку заповнення документів на переказ у разі сплати (стягнення) податків, зборів, митних платежів, єдиного внеску, здійснення бюджетного відшкодування податку на додану вартість, повернення помилково або надміру зарахованих коштів" при сплаті судового збору повинно бути обов'язково заповнене поле "Призначення платежу", в якому друкується інформація про призначення платежу в довільній формі.
Відповідно до п. 26 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ " Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах " № 10 від 17 жовтня 2014 року, суд перед відкриттям провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. У зв'язку із цим суд повинен перевірити, щоб платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою, що додаються до позовної заяви (заяви, скарги), містили відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. Розрахункові документи на переказ коштів подаються до суду тільки в оригіналі, копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.
З поданої до суду копії, а не оригіналу платіжного доручення № PROM1BPG4K від 31 серпня 2018 року, вбачається, що в ньому не міститься відбиток штампа банку та цей документ не підписаний відповідальним виконавцем банку.
З огляду на викладене, суд позбавлений можливості відповідно до ст. 9 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 року № 3674 -VI перед відкриттям провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевірити зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України, оскільки з наданих до суду виписок по рахункам з Управління Державної казначейської служби України у Веселинівському районі не вбачається, за яку саме заяву було сплачено судовий збір.
У відповідності зі ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду заяви постановляє ухвалу про залишення заяви без руху.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 185, 258, 259, 260, 261, 330 ЦПК України, суд -
Позовну заяву Публічного акціонерного товариства комерційний банк "ПриватБанк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором залишити без руху і надати строк для виправлення вказаних недоліків не пізніше п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали суду.
Якщо до вказаного часу недоліки не будуть виправлені, то заява буде вважатися неподаною.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Веселинівського районного суду

Миколаївської області ОСОБА_4