ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/1612/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" березня 2018 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Трусової Т.О. з секретарем судового засідання Расуловою А.А., розглянувши в судовому засіданні в залі суду в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

У вересні 2017 р. ОСОБА_2 (далі по тексту - ОСОБА_2, позивач) звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3 (далі по тексту - ОСОБА_3, відповідач) про розірвання шлюбу.

Учасники справи в судове засідання не з'явилися, заява про розгляд справи за відсутності позивача до суду не надходила.

Неявка учасників справи є підставою для розгляду справи без фіксування судового процесу технічним засобом.

Вивчивши матеріали справи, суд встановив такі обставини.

Справа призначалася до розгляду в судовому засіданні неодноразово, з викликом сторін в установленому законом порядку.

Судові виклики позивача в судові засідання, призначені на 21.12.2017 та 19.03.2018, були здійснені рекомендованою кореспонденцією, однак поштові відправлення повернулися до суду із відміткою «за закінченням терміну зберігання».

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовну заяву без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає розгляду справи.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина 1 статті 2 ЦПК України).

Зміст та форма цивільного судочинства повинні відповідати загальним засадам цивільного судочинства, серед яких є такі засади як розумність строків та неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумною періодичністю сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Відтак зважаючи на встановлені обставини, вищенаведені положення процесуального закону та практику Європейського суду з прав людини, суд дійшов висновку, що позивач був повідомлений про розгляд справи належним чином, а з огляду на те, що він повторно не з'явився в судове засідання і не подав заяву про розгляд справи за його відсутності, наявні підстави для залишення позову без розгляду.

Керуючись п. 1) ч. 2 ст. 200, ч. 5 ст. 223, п. 3) ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя: