Провадження № 2-п/522/209/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 серпня 2018 року Приморський районний суд м. Одеси

у складі: головуючого судді Бойчука А.Ю.,

за участю секретаря Іскрич В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву позивача про відвід судді по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10, ОСОБА_11, що діє від свого імені та від імені неповнолітньої доньки ОСОБА_12, за участю третьої особи: Приморської районної адміністрації ОМР про визнання втратившим права користування житлом і зняття з реєстраційного обліку,-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Приморського районного суду м. Одеси перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10, ОСОБА_11, що діє від свого імені та від імені неповнолітньої доньки ОСОБА_12, за участю третьої особи: Приморської районної адміністрації ОМР про визнання втратившим права користування житлом і зняття з реєстраційного обліку.

У ході судового засідання від представника відповідача надійшла заява про відвід головуючому по справі судді Бойчуку А.Ю., яка обґрунтована тим, що суддею при визначенні підстав для ухвалення заочного рішення, зокрема зазначення про неявку відповідачів у судове засідання, яких нібито було повідомлено про дату, час та місце судового розгляду, разом з неповним встановленням обставин справи, що мають істотне значення, а також перешкоджання учасникам справи в реалізації їх прав, що приводить до грубого порушення норм процесуального права, створює в представника відповідача ОСОБА_13 обґрунтовані сумніви в об'єктивності та неупередженості судді Бойчука А.Ю., при розгляді вказаної справи. Крім того, зазначає, що відмова головуючого у приєднанні до матеріалів справи доказу сумнівності (безпідставності) набуття позивачем права власності на належне відповідачу ОСОБА_9 майно разом з неповним встановленням обставин справи (неприйняття до уваги провадження в адміністративному суді про скасування реєстраційного запису про право власності позивача) та не залучення в супереч ст. 19 СК України, до провадження уповноважений орган із захисту інтересів малолітніх осіб, встановлює ознаки упередженості та необ'єктивності в діях судді Бойчука А.Ю. при розгляді вказаної справи, а тому визначає необхідне заявити про відвід головуючому у справі.

Ознайомившись із заявою про відвід та доданими до неї письмовими доказами, суд приходить до висновку про необґрунтованість заявлено відводу, з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:1) він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об'єктивності судді.

Як вбачається, підставою для відводу судді є сумніви в його неупередженості, проте будь-яких доказів на підтвердження обставин викладених у заяві не надано. Заявник незгоден з ухваленим суддею заочним рішенням та з відмовою головуючого у приєднанні до матеріалів справи доказів, що в силу положень ч. 4 ст. 36 ЦПК України не є підставою для відводу судді.

У справі "П'єрсак проти Бельгії" Європейський суд з прав людини висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, або, навпаки, її наявність може бути перевірено різноманітними способами провів розмежування між суб'єктивним підходом, який відображає особисте переконання громадянина в конкретній справі, та об'єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу. Таким чином, на основі вищезазначеного, слід зробити висновок, що при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб'єктивний та об'єктивний аспект.

Щодо суб'єктивної складової даного поняття, то у справі "Хаушильд проти Данії" зазначається, що Європейському суду з прав людини не потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з'являються докази протилежного.

Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, але якщо з'являються сумніви щодо цього, то для його відводу достатньо заяви сторони про сумнів в об'єктивному розгляді справи.

Враховуючи вищевикладене, а також практику Європейського суду з прав людини, який неодноразово зазначав, що презумпція особистої неупередженості судді діє до тих пір, поки не доведено інше, суд вважає, що зазначені в заяві обставини, не викликають сумнів в об'єктивності, однобічності та неупередженості судді Бойчук А.Ю. при вирішенні даної цивільної справи.

Крім того, згідно з ч. 4 ст. 36 ЦПК України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Відповідно до ч.3 ст.40 ЦПК України, якщо суд приходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У такому випадку вирішення питання про відвід судді здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому ч.1 ст.33 ЦПК України. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Відповідно до ч. 7, 8 ст. 40 ЦПК України, питання про відвід судді має бути розглянуто не пізніше двох днів із дня надходження заяви про відвід судді, а у випадку розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід судді. Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Дослідивши обставини, зазначені у заяві про відвід, приходжу до висновку, що остання не містить підстав, зазначених у ст. 36 ЦПК України, а незгода сторони з процесуальними рішеннями судді не може бути підставою для відводу.

З огляду на те, що відповідно до ст. 36 ЦПК України заявлений відвід є необґрунтованим, суд вважає що наявні правові підстави для зупинення провадження в справі та передачі справи до канцелярії Приморського районного суду м. Одеси для визначення в порядку ч.1 ст.33 ЦПК України судді, який буде вирішувати питання про відвід судді Бойчука А.Ю.

Керуючись: ст. ст. 36, 40 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Зупинити провадження в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10, ОСОБА_11, що діє від свого імені та від імені неповнолітньої доньки ОСОБА_12, за участю третьої особи: Приморської районної адміністрації ОМР про визнання втратившим права користування житлом і зняття з реєстраційного обліку.

Заяву передати до канцелярії Приморського районного суду м. Одеси для визначення в порядку ч.1 ст. 33 ЦПК України судді, який буде вирішувати питання про відвід судді Бойчука А.Ю.

Ухвала в частині зупинення провадження може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Одеської області протягом 15 днів з дня її проголошення.

Суддя: А. Ю. Бойчук