Справа № 309/1920/18
Провадження № 2/309/1340/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 серпня 2018 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в складі: головуючого-судді Довжанин М. М.

за участю секретаря судового засідання Попадинець Я.В.

позивачів ОСОБА_1, ОСОБА_2

відповідача ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Хуст справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право на користування житловим приміщенням, -

В С Т А Н О В И В:

Позивачі звернулися до суду з даним позовом, посилаючись на те, що вони є власниками житлового будинку № 14 по вул. Жайворонкова у м. Хуст Закарпатської області. Відповідач є їх сином. У 2000 році вони зареєстрували його у будинку, але він не проживає за місцем реєстрації на протязі 10 років. Остання відома адреса його проживання - це м. Хуст, вул. Керамічна, 72. Відповідач не виконує обовязки, повязані з утримання житлового будинку та оплатою комунальних послуг. У добровільному порядку знятися з реєстрації відмовляється. Реєстрація відповідача у будинку створює позивачам незручності у користуванні їх власністю, позбавляє їх можливості оформити субсидії та користуватися пільгами. Просять суд винести рішення, яким визнати відповідача таким, що втратив право користування житловим будинком № 14 по вул. Жайворонкова у м. Хуст Закарпатської області.

Позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в судовому засіданні позовні вимоги підтримали та просили суд позов задовольнити, посилаючись на наведені в заяві обставини.

Відповідач ОСОБА_3 в судовому засіданні позов не визнав, суду пояснив, що зареєстрований у батьківському будинку, але проживає разом з жінкою за іншою адресою біля 10 років. Знятися з реєстрації він не бажає, оскільки це може вплинути у майбутньому на його спадкові права.

Заяв та клопотань від сторін до суду не поступало. Інших процесуальних дій у справі (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) не проводилося.

Заслухавши доводи сторін, всебічно зясувавши обставини справи, вивчивши її матеріали, дослідивши надані у справі докази у сукупності, суд дійшов до висновку, що заявлений позов підлягає задоволенню на підставі встановлених фактичних обставин справи та відповідних їм правовідносин.

В судовому засіданні встановлено, що позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є власниками будинку № 14 по вул. Жайворонкова у м. Хуст Закарпатської області, який належить їм на підставі свідоцтва про право власності на домоволодіння від 20.12.1999 року та договору купівлі-продажу від 07.02.2000 року.

Згідно записам у будинковій книзі, крім позивачів, у будинку зареєстрований також відповідач ОСОБА_3, який є їх сином.

Як вбачається з акту обстеження житлово-побутових і матеріальних умов від 26.06.2018 року, проведеного депутатом Хустської міської ради ОСОБА_4, відповідач ОСОБА_3 є зареєстрованим у ІНФОРМАЦІЯ_1, але у будинку не проживає. Адреса його проживання ІНФОРМАЦІЯ_2. Дану обставину в судовому засіданні ствердив і сам відповідач.

Як зясовано у ході судового розгляду, реєстрація місця проживання відповідача у даному будинку створює для позивачів перешкоди у користуванні майном. Так, позивачі вимушені нести додаткові витрати зі сплати комунальних послуг, а також дана обставина позбавляє їх можливості отримати соціальні пільги, які передбачені законом.

Суд вважає, що наявність реєстрації місця проживання відповідача у будинку позивачів порушує права та інтереси останніх, повязані з розпорядженням та користуванням належним їй майном, але жодним чином впливає та не буде впливати у майбутньому на збільшення або зменшення спадкових прав відповідача.

Відповідно до ст. 405 ЦК України, члени сімї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником. Член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

Частиною 2 ст. 107 ЖК України визначено, що у разі вибуття наймача та членів його сім'ї на постійне проживання до іншого населеного пункту або в інше жиле приміщення в тому ж населеному пункті, договір найму жилого приміщення вважається розірваним з дня вибуття. Якщо з жилого приміщення вибуває не вся сім'я, то договір найму жилого приміщення не розривається, а член сім'ї, який вибув, втрачає право користування цим жилим приміщенням з дня вибуття.

Статтею 391 ЦК України встановлено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 7 ЗУ «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється на підставі судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права користування житловим приміщенням.

Оскільки відповідач ОСОБА_3 у будинку, належному позивачам, не проживає тривалий період (більше 10 років), не сплачує комунальні послуги, не несе інших витрат по утриманню будинку, не приймає участі у спільному побуті, а його реєстрація порушує права та інтереси позивачів, повязані з розпорядженням та користуванням належним їм майном, суд приходить до висновку, що відповідача слід визнати таким, що втратив право користування належним позивачам житловим будинком.

Судові витрати по справі у виді сплаченого позивачем ОСОБА_1 судового збору відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України слід стягнути з відповідача на користь позивача.

Керуючись ст.ст. 10, 12, 81, 81, 258, 259, 263, 265, 267, 268, 273, 354 ЦПК України, ст.ст. 107 ЖК України, ст. 391, 405 ЦК України, п. 2 ч. 1 ст. 7 ЗУ «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», суд, -

У Х В А Л И В:

Позов задовольнити.

Визнати ОСОБА_3 таким, що втратив право на користування житловим будинком № 14 по вул. Жайворонкова у м. Хуст Закарпатської області, що є підставою для його зняття з реєстрації у житловому будинку № 14 по вул. Жайворонкова у м. Хуст Закарпатської області.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 704,80 гривень судового збору.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до апеляційного суду Закарпатської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Хустського

районного суду: підпис ОСОБА_5

З оригіналом вірно:

Суддя Хустського

районного суду: ОСОБА_5