У Х В А Л А

Іменем України

06 серпня 2018 року суддя Деснянського районного суду м. Києва Зотько Т.А., розглянувши заяву представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про забезпечення позову до подання позовної заяви, -

В С Т А Н О В И В :

03.08.2018 на адресу Деснянського районного суду м.Києва надійшла заява про забезпечення позову до подання позовної заяви про визнання недійсним договору купівлі-продажу та скасування реєстрації, шляхом накладення арешту на спірну квартиру АДРЕСА_1, заборони відповідачам та іншим особам вчиняти будь-які дії стосовно спірної квартири та вжити інші заходи необхідні для ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав позивача.

Вказана заява, мотивована тим, що ІНФОРМАЦІЯ_3 помер її батько - ОСОБА_3, після смерті якого залишилась вищевказана квартира. В ході оформлення спадщини позивач дізналась про те, що квартира за договором купівлі-продажу відчужена на ім'я ОСОБА_4 Як вказує ОСОБА_1, вона разом із своєю родиною проживали у вказаній квартирі, члени сім'ї знали все про життя один одного, а тому про відчуження квартири не могли б не дізнатися. За життя її батько мав намір заповісти їй квартиру, однак із втратою своїх документів та документів на вказану квартиру не зміг цього зробити. А відтак, враховуючи, що відчуження спірної квартири відповідачем відбулося за документами, втраченими батьком позивача без його відома, позивач має намір звернутись до суду із відповідним позовом та вважає, що є наявні реальні загрози втрати спірного майна, а тому з метою захисту своїх прав змушена звертатись до суду із даною заявою.

Вивчивши матеріали заяви, суд вважає, що подана представником ОСОБА_1 - ОСОБА_2 заява про забезпечення позову підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи, має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред'явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може суттєво ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

У відповідності до положень ч. 1 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Відповідно до п. 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 «Про практику застосування судами процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», особам, які беруть участь у справі, має бути гарантована реальна можливість захистити свої права при вирішенні заяви про забезпечення позову.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки, безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Як вбачається з матеріалів заяви, заявник має намір звернутись з позовом до ОСОБА_4, Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Орлової М.А., Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації», третя особа: ОСОБА_6, про визнання недійсним договору купівлі-продажу та скасування реєстрації.

У поданій заяві про забезпечення позову представник позивача просить накласти арешт на спірну квартиру, обґрунтовуючи необхідність забезпечення позову тим, що відповідач в будь-який момент може відчужити майнові права на нерухоме майно, що є предметом спору.

Вивчивши заяву про забезпечення позову та додатки до неї, враховуючи принципи здійснення цивільного судочинства, співмірність заходів забезпечення позову із заявленими в подальшому позовними вимогами, суд приходить до висновку про обґрунтованість наведених у ній доводів в частині забезпечення позову шляхом накладення арешту, оскільки вбачаються достатні підстави вважати, що невжиття заходів забезпечення може ускладнити чи зробити неможливим у подальшому виконання рішення суду, а відтак подана представником ОСОБА_1 заява про забезпечення позову в частині накладення арешту на квартиру підлягає задоволенню судом.

Що стосується вжиття інших заходів забезпечення позову, слід зазначити наступне.

У поданій заяві, представник ОСОБА_1 - ОСОБА_7 просить суд забезпечити позов також шляхом застосування заборони відповідачу та іншим особам вчиняти будь-які дії стосовно спірної квартири, та шляхом вжиття інших заходів для ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав позивача.

Так, відповідно до положень ч.2 ст.150 ЦПК України передбачено, що суд у своїй ухвалі може застосувати кільки видів забезпечення позову.

Разом з тим, частина четверта ст.151 ЦПК України вказує, що у заяві можуть бути зазначені кілька заходів забезпечення позову, що мають вжиті судом, із обґрунтуванням доцільності вжиття кожного з цих заходів.

Представник у своїй заяві посилається на п.п.1, 2, 10 ч.1 ст.150 ЦПК України, якими дійсно передбачено, що одним із заходів забезпечення позову є: накладення арешту на майно та (або) грошові кошти, що належить або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи інших осіб; забороною вчиняти певні дії; інші заходи, необхідні для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у п.п.1-9 цієї частини.

Однак, всупереч вимогам ч.4 ст.151 ЦПК ним не зазначено, не конкретизовано та не обґрунтовано застосування необхідності, у розумінні п.2 ч.4 наведеної вище норми, заборони відповідачам та будь-яким іншим особам вчиняти певні дії щодо спірного майна, натомість вказано про заборону вчинення щодо нерухомого майна будь-яких дій, без їх уточнень.

Також представником не визначено які саме інші заходи забезпечення позову він просить вжити, та не обґрунтовано неможливості забезпечення позову, способами визначеними п.п.1-9 ч.1 ст.151 ЦПК України при застосуванні інших заходів.

А відтак, дані вимоги заяви не підлягають задоволенню судом.

Як передбачено положеннями ч. 7 ст. 153 ЦПК України, в ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання, а також вирішує питання зустрічного забезпечення.

Станом на час розгляду судом заяви про забезпечення позову до подачі позову у суду відсутні підстави вважати, що існують обставини, з якими законодавець встановив обов'язок суду на застосування зустрічного забезпечення, згідно з ч. 3 ст. 154 ЦПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 1-18, 149-150, 153, 154, 157 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

У Х В А Л И В :

Заяву представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про забезпечення позову до подання позовної заяви - задовольнити частково.

В порядку забезпечення позову накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1, право власності на яку зареєстроване за ОСОБА_4, на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Орловою М.А. 11.04.2006, №1467.

У задоволенні іншої частини вимог заяви - відмовити.

Роз'яснити, що відповідно до вимог ч.4 ст.152 ЦПК України ОСОБА_1 повинна пред'явити позов протягом десяти днів, у іншому випадку застосований захід забезпечення позову на підставі ст.158 буде скасовано.

Ухвала підлягає негайному виконанню і її оскарження не зупиняє її виконання.

Відповідно до вимог ч.2 ст.157 ЦПК України копію ухвали направити заявнику та особі, яку стосуються заходи забезпечення позову, а також уповноваженим органам для виконання.

Відомості про боржника: ОСОБА_4, адреса проживання: АДРЕСА_2.

Відомості про стягувача: ОСОБА_1, адреса проживання: АДРЕСА_3, РНОКПП - НОМЕР_1.

Ухвала суду є виконавчим документом.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Апеляційного суду м.Києва протягом п'ятнадцяти днів з дня складання її повного тексту.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Повний текст ухвали суду складено 06.08.2018.

Суддя: