Справа №442/8283/18
Провадження №2/442/2514/2018
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 грудня 2018 року Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області

в складі: головуючого - судді Павлів З.С.,

за участю секретаря судового засідання - Михавко І.І.,

розглянувши в порядку загального позовного провадження у відкритому підготовчому засіданні в залі суду в місті Дрогобичі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, з участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: приватного нотаріуса Дрогобицького районного нотаріального округу ОСОБА_3 про визначення додаткового строку про прийняття спадщини за законом та встановлення факту, що має юридичне значення,

ВСТАНОВИВ :

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить визначити додатковий строк для прийняття спадщини за законом після смерті його батька ОСОБА_4, який помер 23.03.2014 та встановити факт, що ОСОБА_4 «Йосипович», який згідно свідоцтва про народження ОСОБА_1 від 10.06.1971, серії І-СГ №251211, актовий запис № 21 записаний в графі як батько та ОСОБА_4 «Осипович» згідно свідоцтва про смерть від 26.03.2014, серії І-СГ № 343666, виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Дрогобицькому району реєстраційної служби Дрогобицького міськрайонного управління юстиції у Львівській області є однією і тією ж особою та є батьком ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Позов обґрунтовує тим, що 23.03.2014 помер його батько, ОСОБА_4, спадкоємцем якого є він та відповідач в порядку спадкування за законом. Позивач, звернувшись до нотаріуса із заявою про оформлення права на спадщину, отримав відмову через невчасне звернення за оформленням спадщини, хоч таке не залежало від його волі. Причиною пропуску строку звернення з заявою про прийняття спадщини стало те, що позивач був впевнений в тому, що спадщину після смерті батька прийняла його мати, дружина померлого, оскільки в розмовах в сімейному колі з приводу майбутнього спадкоємця батька йшлося саме про таке. Зважаючи на викладені вище обставини, просить суд визначити йому додатковий строк, достатній для подання в нотаріальну контору заяви про прийняття спадщини, оскільки причини пропуску прийняття спадщини були поважними.

Крім цього, в звязку з тим, що в документах є помилка при написання по батькові померлого, просить встановити факт, що ОСОБА_4 «Йосипович» та ОСОБА_4 «Осипович» є однією і тією ж особою, що також є необхідним для реалізації спадкових прав.

Ухвалою судді від 06.12.2018 в справі було відкрито провадження та призначено підготовче судове засідання на 27.12.2018.

27.12.2018 відповідач та третя особа надіслали до суду клопотання, в яких останні просять проводити розгляд зазначеної справи у їх відсутності, третя особа з приводу задоволення позову не заперечила, відповідач позов визнав в повному обсязі.

27.12.2018 року від представника позивача надійшло клопотання, в якому останній просить слухати справу у його відсутності. Позовні вимоги підтримує та просить їх задоволити.

Відповідно до ч.3 ст.211 ЦПК України, особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.

Оскільки учасники справи в судове засідання не зявились, то відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Частиною 1 статті 206 ЦПК України передбачено, що позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

Згідно з ч.4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює судове рішення про задоволення позову.

Підстав для неприйняття визнання позову відповідачем судом не встановлено.

Перевіривши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає до задоволення, виходячи з наступних міркувань.

Відповідно до ч.1 ст.315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту: 1) родинних відносин між фізичними особами та належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, імя, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, імям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті. В той же час, частиною 2 даної статті регламентовано, що в судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

З копії свідоцтва про народження серії І-СГ 251211 батьками ОСОБА_1 є ОСОБА_5 та ОСОБА_6 (а/с 10).

Згідно свідоцтва на право власності на нерухоме майно від 09.05.2006, садовий будинок, що розташований в с.Монастир - Дережицький, вул.Озерна, Львівська область «Нива» кооперативне садівничо-городнє товариство, буд.10, належав на праві приватної власності ОСОБА_4. Згідно державного акта на право приватної власності на землю від 06.02.1996 року, земельна ділянка, площею 0,0869 гектарів в межах згідно з планом, яка розташована в межах Дережицької сільської ради, також належала ОСОБА_4.

Довідкою № 960 від 26.11.2018 виконавчого комітету Дережицької сільської ради стверджується, що ОСОБА_4 -ІНФОРМАЦІЯ_2 до дня своєї смерті, яка сталася 23.03.2014 року, проживав без реєстрації в садівничому будинку товариства «Нива» в с. Монастир Дережицький по вул. Озерна, 10 за межами населеного пункту (а/с 11).

Постановою від 21.11.2018 р. приватним нотаріусом Дрогобицького нотаріального округу ОСОБА_3 позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки ним пропущений строк для прийняття спадщини, не подано доказів своєчасного прийняття спадщини, не вбачається можливим видати йому свідоцтво про право на спадщину після смерті ОСОБА_4 (а/с 15).

З огляду на вказане та враховуючи, що встановлення даного факту для заявника має юридичне значення (дає право на отримання спадщини), суд вважає, що позов цій частині є підставним та підлягає до задоволення.

Разом з тим, що стосується вимоги в частині визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272ЦК України.

На підставі ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Статтею 1217 ЦК України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

На підставі ст.1258ЦК України cпадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Статтею 1261 ЦК України визначено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Оскільки ОСОБА_1 є сином ОСОБА_6О, померлого 23.03.2014 р., він є спадкоємцем першої черги за законом.

Згідно до вимог ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Вимогами статті 1269 ЦК України визначено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

На підставі статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Як зазначалося вище, судом встановлено, що ОСОБА_1 звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після ОСОБА_4, який помер 23.03.2014 лише 21.11.2018, тобто, ним пропущений строк прийняття спадщини, визначений статтею 1270 ЦК України.

В той же час, у відповідності до ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 з поважних причин пропустив строк прийняття спадщини після смерті батька, оскільки був впевнений в тому, що спадщину після смерті батька прийняла його мати, дружина померлого, оскільки в розмовах в сімейному колі з приводу майбутнього спадкоємця батька йшлося саме про таке. Однак, після смерті матері, яка сталася 07.08.2018 ( свідоцтво про смерть а/с 9) з»ясувалося, що остання не приймала спадщину після смерті свого чоловіка.

В звязку з наведеним, є підстави для визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини та позовні вимоги в цій частині також підлягають задоволенню.

Враховуючи вище наведене та керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 206, 259, 263-265 ЦПК України, суд -

ухвалив:

Позов задоволити.

Визначити ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_1, реєстраційний номер облікової карти НОМЕР_1) додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4, яка сталася 23.03.2014, терміном 1 місяць.

Початок перебігу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини починається з дня набрання рішенням суду законної сили.

Встановити факт, що ОСОБА_4 «Йосипович», який згідно свідоцтва про народження ОСОБА_1 від 10.06.1971 року, серії І-СГ № 251211, актовий запис № 21 записаний в графі як батько та ОСОБА_4 «Осипович» згідно свідоцтва про смерть від 26.03.2014 року, серії І-СГ № 343666, виданого відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Дрогобицькому району реєстраційної служби Дрогобицького міськрайонного управління юстиції у Львівській області є однією і тією ж особою та є батьком ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1

Рішення суду може бути оскаржене до Львівського апеляційного суду шляхом подання через Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Павлів З.С.