БОЛГРАДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 497/1967/17
Провадження № 2/497/155/18
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 січня 2018 року м. Болград

Болградський районний суд Одеської області в складі:

головуючого - судді Кодінцевої С.В.,

за участю секретаря - Ковтун О.І.,

без участі сторін,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Болград цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Голицької сільської ради Болградського району Одеської області про надання додаткового строку на прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з вищезазначеним позовом та просить рішенням суду надати йому додатковий строк для прийняття спадщини за законом, яка відкрилась після смерті його матері ОСОБА_3, померлої ІНФОРМАЦІЯ_2.

Свої вимоги мотивує тим, що своєчасно не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, так як постійно проживає в Російській Федерації. Він приїжджав на поховання матері і оскільки йому потрібно було звертатися до дому, заяву про прийняття спадщини він надіслав поштою до Болградської районної державної нотаріальної контори. Наступного разу він приїхав у вересня 2017 року оформити спадщину, однак з'ясувалося, що його листа не було отримано, так як у січні 2017 року державної нотконтори вже не існувало. Таким чином, він пропустив строк для прийняття спадщини, тому звертається до суду.

Позивач в судове засідання не прибув, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Надіслав заяву про розгляд справи у його відсутність, та наполягав на задоволенні позовних вимог (а.с.36).

Представник позивача до суду також не прибула, подала заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги просила задовольнити (а.с.37).

Представник відповідача Голицької сільської ради Болградського району Одеської області, про час та місце розгляду справи сповіщений належним чином (а.с.18). До суду не прибув, подав заяву про розгляд справи у відсутність його представника та про визнання позовних вимог (а.с.38).

Згідно ст.200 ч.3 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Беручи до уваги, що відповідач визнає позовні вимоги і визнання позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд вважає, що рішення у справі можливо постановити при проведенні підготовчого судового засідання.

Розглянувши подані документи та матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд прийшов до висновку про задоволення позовних вимог за наступних підстав.

Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини.

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_3, що підтверджується свідоцтвом про її смерть серії НОМЕР_1 виданим Болградським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області від 04.01. 2017 року, актовий запис №7 (а.с.9).

Спадкоємцем за законом після смерті ОСОБА_3 є її син ОСОБА_1, що підтверджується свідоцтвом про його народження серії НОМЕР_2 від 21.09.1974 року, актовий запис №24 (а.с.8).

На заяву позивача ОСОБА_1 до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3, державним нотаріусом 3-ї Одеської державної нотаріальної контори Д.О.Лєсогоровим 21.09.2017 року за № 6608/02-14 письмово роз'яснено про порушення строку визначеного законом для подачі заяви про прийняття спадщини, та необхідність звернення до суду з питання визначення додаткового строку (а.с.11).

Зі спадкової справи № 419-Б/2017, заведеної щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 вбачається, що із заявою про прийняття спадщини звернувся тільки син померлої, позивачка ОСОБА_1, однак заяву ним було подано після шестимісячного строку встановленого законом для подачі заяви про прийняття спадщини (а.с.19-35).

Позивач будучи громадянином України, постійно проживає на території Російської Федерації, що підтверджується його паспортом для виїзду за кордон, та наявними в ньому відмітками про перетинання кордону України (а.с.3-7).

Відразу ж після смерті матері позивач оформив заяву про прийняття спадщини після смерті матері, яка посвідчена секретарем Голицької сільської ради Болградського району Одеської області 04.01.2017 року, зареєстрована в реєстрі за № 02 (а.с.10), та надіслав її на адресу Болградської районної нотаріальної контори Одеської області поштовим листом, в зв'язку з необхідністю відбути за своїм постійним місцем проживання. Дана заява нотаріальною конторою не була отримана, оскільки остання з ІНФОРМАЦІЯ_2 припинила свою роботу. Таким чином, лист з заявою позивача був втрачений.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла ( спадкодавця), до інших осіб ( спадкоємців).

Згідно до вимог ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Відповідно до ч.1, ч.3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Частинами 1 та 2 ст. 1269 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.1270 ЦК України).

Стаття 1272 ЦК України встановлює, у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами України справ про спадкування» від 24.06.1983 року № 4 заяви по спорах про спадкове майно, в тому числі заяви про продовження строку на прийняття спадщини, розглядаються за правилами позовного провадження.

Згідно п. 4 вищевказаної постанови, передбачений ст. 1270 ЦК України шестимісячний строк для прийняття спадщини може бути продовжений судом за заявою заінтересованої особи при доведеності поважності причин його пропуску.

Відповідач позов визнав (а.с.38).

Відповідно до частин 1, 4 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов протягом усього часу судового розгляду… Якщо … визнання позову відповідачем викладено в адресованих суду письмових заявах, ці заяви приєднуються до справи. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Пленум Верховного Суду України в постанові № 14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» роз'яснив, що за змістом частини четвертої статті 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову, яке не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд у мотивувальній частині рішення може вказати лише про визнання позову та прийняття його судом.

Суд приходить до переконання, що строк подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори був пропущений позивачем з поважних причин, так як позивач проживає постійно за межами Болградського району, Одеської області, в тому числі і на час відкриття спадщини також проживав не за місцем її відкриття, а коли він приїхав у вересні 2017 року оформити спадщину, однак з'ясувалося, що його листа не було отримано, так як у січні 2017 року державної нотаріальної контори вже не існувало.

Такі обставини, як те, що в матеріалах справи відсутні фактичні данні про заперечення будь-кого щодо переходу до позивача спадкового майна належного спадкодавцю, спадщина до теперішнього часу залишається відкритою, суд визнає поважними причини пропуску строку для прийняття спадщини, оскільки вони були для позивача об'єктивними, непереборними та істотними труднощами, що завадили йому своєчасно звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, а також приймає до уваги фактичні обставини справи.

Стаття 1 Цивільного процесуального кодексу України закріплює, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно ч.1 ст.263 ЦПК України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим, загальними засадами цивільного законодавства відповідно ст.3 ЦК України є справедливість, добросовісність та розумність.

Відповідно до ст. 6 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Статтею 13 Конвенції визнається право на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред'явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення.

Положеннями ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини, як джерело права.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини по справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 року при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру.

Виходячи із сформованої практики цього ж Суду, ст.1 Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, по своїй суті, є гарантом права власності, оскільки визнає право будь-якої особи на безперешкодне користування своїм майном.

Положеннями книги 6 Цивільного кодексу України, спадкове право захищає власність фізичних осіб, позивач, пов'язаний зі спадкодавцем кровним походженням, усі права та обов'язки, що належали спадкодавцю на момент відкриття спадщини в розумінні ст.1 Першого протоколу до Конвенції, становитиме майно позивача виходячи із законодавчого визначення спадкових правовідносин, суб'єктом яких він є.

Пропуск строку на прийняття спадщини хоча і є значним, проте позивач, будучи спадкоємцем за законом, пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, оскільки здійснивши дії щодо фактичного прийняття спадщини (оформив заяву, та посвідчив її у секретаря Голицької сільської ради Болградського району Одеської області, та надіслав на адресу Болградської районної державної нотаріальної контори Одеської області - а.с.10, яка припинила свою роботу, та заяву позивача не отримала), яка станом на час розгляду справи від умерлою не визнана, не вчинив обов'язкових дій щодо подачі заяви про прийняття спадщини протягом шести місяців з часу її відкриття, інші спадкоємці, які б здійснили дії по прийняттю спадщини, що відкрилася після смерті спадкодавця ОСОБА_3 - відсутні, відповідач згідно письмової заяви не заперечує проти задоволення позову, що, із врахуванням практики Європейського суду з прав людини та положень ст.263 ЦПК України, є підставою для захисту права позивача на спадкування в судовому порядку, що свідчить про обґрунтованість позовних вимог.

Зібрані по справі докази, встановлені судом фактичні обставини справи, а також з урахуванням норм Європейського законодавства по правам людини, дозволяють задовольнити позов в повному обсязі і таке рішення, на думку суду, буде відповідати не тільки принципу законності, а й справедливості.

Керуючись ст. ст. 4, 10, 13, 76-81, 83, 95, 200, 247 ч.2, 258, 259, 263-265, 268, 272, 273, 354, 355 ЦПК України (в новій редакції Закону України від 3 жовтня 2017 року N 2147-VIII), ч. 3 ст.1272 ЦК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Голицької сільської ради Болградського району Одеської області, про надання додаткового строку на прийняття спадщини - задовольнити.

Надати ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, додатковий строк - три місяці для подачі в нотаріальну контору заяви про прийняття спадщини за законом, що відкрилася після смерті ОСОБА_3, померлої ІНФОРМАЦІЯ_2.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя __________ С.В.Кодінцева