_____________________________________________________________________________________________________________________
провадження № 2/520/1048/18
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

та встановлення строку усунення недоліків

05.01.2018 року суддя Київського районного суду міста Одеси Літвінова І.А., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління національної поліції в Одеській області слідче управління про скасування арешту нерухомого майна,

ВСТАНОВИВ:

За результатами автоматизованого розподілу судової справи між суддями Київського районного суду м. Одеси, справі присвоєно єдиний унікальний номер 520/15972/17; суть судової справи: скасування арешту нерухомого майна; головуючим суддею по справі визначено суддю Літвінову І.А.

Справа № 520/15972/17 відноситься до юрисдикції місцевого загального суду, як суду першої інстанції. Справа підлягає розгляду в порядку позовного провадження.

Позивач ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, звернулася до суду, як особа яка має цивільну процесуальну дієздатність, що полягає в здатності особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обовязки в суді.

Приписами частини третьої статті 3 ЦПК України визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з частиною першою статті 30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, предявляються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

Позов ОСОБА_2 виник з приводу нерухомого майна частки квартири № 16 в будинку № 1, розташованому по вулиці Варненській в місті Одесі.

Адреса знаходження нерухомого майна територіально відноситься до Київського району міста Одеси.

Справа підсудна Київському районному суду м. Одеси на підставі частини першої статті 30 ЦПК України.

Відповідачем за заявленими позовними вимогами позивач вказує Головне управління національної поліції в Одеській області слідче управління.

Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава. Однією з ознак юридичної особи є її участь у цивільному обороті від свого імені. Кожна юридична особа має своє найменування, юридична особа повинна мати місцезнаходження та мати здатність бути позивачем або відповідачем в суді. Правоздатність і дієздатність юридичних осіб виникає з моменту її державної реєстрації.

Відповідно до Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців» від 15 травня 2003 року створена автоматизована система збирання, накопичення, захисту, обліку та надання інформації про юридичних осіб та фізичних осіб підприємців - Єдиний державний реєстр юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців.

При перевірці відомостей шляхом інтернет пошуку в реєстрі, реєстраційних даних особи з найменуванням «Головне управління національної поліції в Одеській області слідче управління» встановити не вдалося.

Звертається увага позивача, що Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ постановою № 5 від 3 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» надав судам низку роз'яснень стосовно застосування законодавства при розгляді позовів про зняття арешту з майна. У вказаній Постанові розяснено, що відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення (стаття 3 Закону України від 21 квітня 1999 року № 606-XIV «Про виконавче провадження» (у редакції Закону України від 04 листопада 2010 року №2677-VI). У випадках, коли арешт майна проводився для забезпечення конфіскації чи стягнення майна на користь держави, як відповідач до участі у справі у встановленому законом порядку також залучається відповідний територіальний орган Державної фіскальної служби України.

Враховую наведене, позивачу пропонується визначитися з колом відповідачів та третіх осіб, враховуючи також інтереси, права та обовязки інших співвласників квартири, та зазначити у позовній заяві ідентифікаційні дані вказаних осіб у відповідності до вимог, встановлених статтею 175 ЦПК України.

За приписами частини першої статті 187 ЦПК України суду надане право відкрити провадження у справі лише в разі відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

Суддею на цей час не встановлено підстав, зазначених у частині четвертій статті 185 та частині першій статті 186 ЦПК України для повернення позовної заяви ОСОБА_2 чи відмови у відкритті провадження у справі.

При перевірці наявності підстав щодо залишення позовної заяви ОСОБА_2 без руху суддею перевіряються відповідність форми, змісту та порядку подання заяви вимогам, встановленим статтями 175-177 ЦПК України.

За положеннями статі 175 ЦПК України, позовна заява також повинна містити:

ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України);

відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Позовна заява ОСОБА_2 вищевказаних реквізитів та відомостей не містить, у звязку із чим позивачу необхідно здійснити відповідні уточнення.

Згідно з частиною пятою статті 177 ЦПК України, позивач зобовязаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Звертається особлива увага позивача на вимоги, встановлені статтею 95 ЦПК України щодо доказів, які подаються до суду.

Відповідно до положень вказаної процесуальної норми письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу.

Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Враховуючи виявлені недоліки при оформлені позовної заяви ОСОБА_2, на виконання вимог частини першої статті 185 ЦПК України, суддею постановляється ухвала про залишення позовної заяви без руху та позивачеві встановлюється строк усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 95, 175-177, 185, ч. 2 ст. 261, ст. ст. 272, 353-355 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління національної поліції в Одеській області слідче управління про скасування арешту нерухомого майна - залишити без руху.

Встановити позивачеві строк усунення недоліків шляхом повного виконання вимог, встановлених статтями 95, 175-177 ЦПК України щодо форми, змісту та порядку подання позовної заяви протягом десяти днів з дня одержання копії ухвали.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надіслати особі, що звернулася із позовною заявою до суду, розяснивши, що у випадку виконання ухвали та усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, вона буде вважатись поданою у день первісного її подання до суду. Інакше позовна заява буде вважатися не поданою і повернута позивачеві разом із доданими до неї матеріалами, що не позбавить позивача права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню в апеляційному порядку не підлягає. Заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Літвінова І. А.