ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 362/3163/13-ц
Провадження № 2/362/2/18
У Х В А Л А

17.07.2018 року Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі: головуючого судді - Корнієнко С.В., при секретарі Хоменко О.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Василькові цивільну справу за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3, третя особа ОСОБА_4, про визнання права власності на квартиру та відшкодування моральної шкоди,-

в с т а н о в и в:

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 17 жовтня 2013 року зустрічний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3, третя особа ОСОБА_4, про визнання права власності на квартиру та відшкодування моральної шкоди, був прийнятий до спільного розгляду з первісним позовом ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до ОСОБА_5 та ОСОБА_4, приватного нотаріуса Васильківського районного нотаріального округу ОСОБА_6 та приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_7 про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири та її витребування.

Представник позивача за зустрічним позовом ОСОБА_1 повторно поспіль не з'явився в судове засідання і від нього не надходила заява про поважність причин його відсутності та розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до положень ч.3 ст.131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з'явилися в судове засідання без поважних причин.

Положеннями ч.5 ст. 223 і п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України визначено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез'явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Як вбачається із матеріалів справи у призначені судові засідання, які відбулися 19 червня та 17 липня 2018 року позивач за зустрічним позовом та його представник, які були належним чином повідомлені про час та місце їх проведення, повторно не зявилися.

Належність повідомлення судом позивача про час та місце розгляду справи підтверджується наявними в матеріалах справи доказами, а саме, зворотнім повідомленням рекомендованих листів (т.3 а.с.25 і 29). Про судові засідання представник позивача був повідомлений завчасно. Жодних заяв та клопотань про відкладення розгляду справи, повідомлення причини неявки ні в паперовому вигляді, ні електронною поштою до суду не надходило. Також матеріали справи не містять заяви про розгляд справи за їх зустрічним позовом у відсутності позивача та його представника.

З системного аналізу рішень Європейського суду з прав людини вбачається, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобовязана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням її справи, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обовязки, оскільки одним із критеріїв «розумності строку» є саме поведінка заявника. Так, суд покладає на заявника лише обовязок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, які безпосередньо його стосуються, утримуватися від виконання заходів, що затягують провадження у справі, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для пришвидшення процедури слухання.

Одним із таких прикладів, коли поведінка заявників стала однією з причин затягування розгляду справи є рішення Європейського суду з прав людини «Чікоста і Віола проти Італії».

Наведене свідчить про недобросовісність здійснення позивачем за зустрічним позовом та його представником своїх процесуальних прав.

Слід звернути увагу, що такі дії порушують права інших учасників розгляду справи, які добросовісно виконують покладений процесуальним законом обовязок щодо явки до зали суду.

Зважаючи на вищевикладене, суд приходить до висновку, що представник позивача за зустрічним позовом, який належним чином повідомлений про час та місце проведення судового засідання, повторно не зявився до суду, не підтримавши вимоги зустрічного позову в судовому засіданні, із заявою про розгляд справи за його відсутності не звертався, його незявлення перешкоджає розгляду справи, що є підставою для залишення позову без розгляду.

На підставі наведеного та керуючись п.3 ч.1 ст.257 і ст.259 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в:

Зустрічний позов ОСОБА_1 залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги або по закінченню апеляційного провадження.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Апеляційного суду Київської області шляхом подачі в 15-денний строк з дня проголошення судового рішення апеляційної скарги.

Суддя Корнієнко С.В.