Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 червня 2018 року місто Київ

Подільський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді Ларіонової Н.М.,

при секретарі судового засідання Горбані О.В.,

розглянувши у судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ПрАТ «Київобленерго» про визнання недійсним розрахунку суми збитків,-

ВСТАНОВИВ:

В грудні 2017 року позивач звернувся до суду з позовом, в якому просив визнати недійсним розрахунок суми збитків від 28.10.2017 року згідно акту № К040233 на суму нарахувань у розмірі 47 831,41 грн. та скасувати його.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 28.10.2017 року представником Яготинського РП ПрАТ «Київобленерго» було складено акт про порушення № К034883 п. 48 ПКЕЕН, а саме самовільне підключення поза приладами обліку шляхом монтажу відгалуження на ввідному проводі на чердачному приміщенні належного йому будинку за адресою: АДРЕСА_1 . Зазначає, що 21.11.2017 року комісія Яготинського РП ПрАТ «Київобленерго» про розгляду акту № К034883 склала протокол № 0071. В тей же день позивачу було надано розрахунок суми збитків від 28.10.2017 року згідно акту № К040233 у позивача на суму нарахувань у розмірі 47 831,41 грн. Вважає, що розрахунок суми збитків від 28.10.2017 року проводився згідно акту № К040233 до нього не має ніякого відношення ніякого відношення, оскільки відносно нього було складено зовсім інший акт № К034883.

Ухвалою від 07.07.2017 р. на підставі ст.121 ч.1 ЦПК України (2004 р.) матеріали вищевказаного позову були залишені без руху.

Провадження у справі відкрито ухвалою від 02.02.2018 р. з призначенням розгляду в порядку загального позовного провадження без виклику учасників с судове засідання.

Представником відповідача був поданий відзив на позовну заяву, в якому сторона відповідача просила відмовити в задоволенні позову, посилаючись на відсутність порушень з боку відповідача та зазначаючи про те, що розрахунок суми збитків не несе юридичного значення, а тому не може визнаватися недійсним і відповідно позивачем не вірно обрано спосіб захисту. Юридичне оформлення рішення комісії за результатом розгляду акту порушення № К034883 від 28.10.2017 року є протокол № 0071 від 28.10.2017 року. А тому, просив відмовити в задоволенні позову в повному обсязі.

Позивач подав заяву про неможливість відвідувати судові засідання, відповідачем не було заявлено клопотання про розгляд справи з викликом в судове засідання.

Суд, встановивши обставин справи та перевіривши їх доказами, яким надана оцінка в їх сукупності, дійшов таких висновків.

Судом встановлено, що 28.10.2017 року працівниками Яготинського районного підрозділу ПрАТ «Київобленерго» при перевірці дотримання Правил користування електричною енергією для населення затверджених постановою Кабінету Мінстрів України від 26.07.1999 року №1357 було виявлено порушення п. 48 ПКЕЕн, а саме самовільно підключення поза приладом обліку шляхом монтажу відгалуження на ввідному проводі на чердачному приміщенні. Для визначення місця приєднання було демонтовано частину штукатурки. Електроенергія , що споживалась електролічильником не враховувалась.

28.10.2017 року працівниками Яготинського районного підрозділу ПрАТ «Київобленерго» складено акт про порушення № К 034883 та акт про опломбування речового доказу № 537227 з проведенням фото фіксації.

21.11.2017 року, у відповідності до зазначених вимог ПКЕЕН, було проведено засідання комісії ПрАТ «Київобленерго» по розгляду акту про порушення, оформленого протокол №0071 та видано рахунок на оплату вартості необлікованої електроенергії на суму розраховану відповідно до Методики затвердженої Постановою НКРЕ від 04.05.2006 р. № 562 із змінами та нараховано ОСОБА_1 суму збитків у розмірі 47 831,41 грн.

Відповідно до ст. 27 Закону України «Про електроенергетику», порушення правил користування електричною енергією тягне за собою встановлену законодавством України цивільну відповідальність, а п. 53 ПКЕЕН встановлено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем, один примірник акту вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника, споживач має право внести до акту свої зауваження, а у разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову, акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника, що відповідає акту складеному працівниками позивача.

Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст. 714 ЦК України, Законом України «Про електроенергетику» від 16 жовтня 1997 року № 575/97-ВР, «Правилами користування електричною енергією для населення», затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року. Вказані правовідносини є договірними.

Відповідно до ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору постачання енергетичними та іншими ресурсами.

Згідно до п.53 Правил користування електричною енергією для населення, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електроенергією, у тому числі фактів розкрадання електроенергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем.

Відповідно до ст.526 ЦК України зобов`язання повинні виконуватися належним чином і відповідно до умов договору.

Згідно ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Статтею 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов Договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства.

Вказані обставини дають суду підстави для висновку про те, що позивачем обраний неправильний спосіб захисту. Ти самим, суд погоджується з твердженнями відповідача.

Таким чином, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінив їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов висновку про необхідність відмови у вимогах позову, оскільки позовні вимоги є безпідставними.

На підставі викладеного, ст.ст.15,16, 526, 610-612, 714 ЦК України, керуючись ст.ст. керуючись ст.ст.4, 10, 12, 13, 76-80, 81, 89, 141, 258-259, 263, 264, 265, 268, 273, 354 ЦПК України, п.11 15.5 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України (2017 р.), -

В И Р І Ш И В :

В позові ОСОБА_1 до ПрАТ «Київобленерго» про визнання недійсним розрахунку суми збитків, - відмовити в повному обсязі.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду міста Києва шляхом подачі апеляційної скарги через Подільський районний суд м.Києва протягом 30 днів з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому копія повного судового рішення не була вручена в день його складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 30 днів з дня вручення йому копії повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Н. М. Ларіонова