Справа № 216/5196/15-ц
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

26 вересня 2018 року м. Кривий Ріг

Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді Євтушенка О.І.,

секретарі судового засідання - Петренко К.І., Джемерчук О.В., Бєлікова О.А.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу №216/5196/15-ц

за позовною заявою Акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ»

до відповідача-1: ОСОБА_1,

відповідача-2: ОСОБА_2

про відшкодування збитків, спричинених внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією для населення, -

Представники сторін:

від позивача - ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5

від відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_6

За участю:

представника позивача - ОСОБА_3,

представника відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_6

ОБСТАВИНИ СПРАВИ :

Представник позивача ПАТ «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО» (дійсна назва - АТ «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ») звернувся до суду з позовною заявою 16.07.2015 року та просив суд стягнути солідарно з ОСОБА_1, ОСОБА_2 на користь ПАТ «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО» заборгованість за спожиту, але не обліковану електроенергію внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН в розмірі 16 137,14 грн., інфляційні втрати в сумі 12 328,16 грн., 3% річних - 1058,42 грн.; стягнути з відповідачів, в рівних частинах з кожного окремо, на користь ПАТ «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО» судовий збір.

Пред'явлені вимоги мотивовано тим, що ОСОБА_1 є побутовим абонентом та споживачем послуг, що надаються ПАТ «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО» за адресою: вул. Глинки буд.55/1, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область із відкриттям на її ім'я особового рахунку за НОМЕР_3. В ході проведення перевірки дотримання споживачем Правил користування електричною енергією для населення (надалі за текстом - ПКЕЕН) за вказаною адресою 02.04.2013 року працівники підприємства виявили порушення п.48 ПКЕЕН, а саме «використання недорахованої електроенергії за допомогою самовільного підключення до електромереж після відключення поза приладом обліку прихованим способом; пошкодження приладу обліку; пломба держстандарту пошкоджена». За фактом виявленого порушення складено акт серії Н №Д 003299 від 02.04.2013 року, який підписано ОСОБА_2 як представником споживача, яка того дня була присутньою під час проведення перевірки. На підставі акту у відповідності до п.53 ПКЕЕН, п.п.1.2, 3.1-3.4 Методики обчислення розміру відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику виконано розрахунок суми збитків за період з 02.04.2010 року по 02.04.2013 року на суму 16 173,14 грн. Враховуючи, що споживач свої боргові зобов'язання добровільно не виконує, представник позивача просив суд стягнути вартість спожитої, але не облікованої електроенергії в сумі 16 173,14 грн., а також нараховані в порядку ст.625 ЦК України інфляційні втрати в сумі 12 328,16 грн. та 3% річних - 1058,42 грн.

Ухвалою суду від 05.05.2016 року матеріали цивільної справи прийнято до провадження суддею Євтушенком О.І. як такі, що надійшли на розгляд за підсудністю з Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області (т.1 а.с.107, 108).

Не погоджуючись з пред'явленими вимогами, відповідач ОСОБА_2 подала заперечення на позовну заяву в порядку ст.128 ЦПК України (в редакції, діючій станом на 19.10.2015 року) (т.1 а.с.28), в яких зазначила, що вона не є власником житлового приміщення, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 не є його користувачем, споживачем житлово-комунальних послуг та не має будь-якого сервітуту стосовно нього. Фактично вона зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_2 У будь-яких договірних відносинах з ПАТ «ДТЕК «ДНІПРООБЛЕНЕРГО» щодо надання послуг з електропостачання за адресою: АДРЕСА_1 вона не перебуває, а відтак покладення на неї відповідальності за фактом порушення ПКЕЕН, виявленого в ході перевірки 02.04.2013 року, є безпідставним. Окремо заявила про застосування позовної давності до заявлених позивачем вимог щодо збитків, нарахованих в порядку ст.625 ЦК України.

Відповідно до п.9 Перехідних положень ЦПК України (в редакції від 03.10.2017 року, яка набрала чинності 15.12.2017 року), справи в суді першої інстанції, провадження в яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

В ході розгляду справи заявлялись наступні клопотання:

-представниками позивача: про виклик свідків ОСОБА_8 ОСОБА_9, ОСОБА_10, ОСОБА_7 (т.1 а.с.113, 130); про виклик для допиту в якості свідка відповідача ОСОБА_2 (т.1 а.с.125 графа №22 журналу с/з; т.2 а.с.6); про витребування доказів (т.1 а.с.175, т.1 а.с.207 графа №11 журналу с/з; т.1 а.с.233; т.2 а.с.5); про привід свідка ОСОБА_7 (т.1 а.с.207 графа №11 журналу с/з);

-представником відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_6: про витребування доказів (т.1 а.с.122), про виклик свідка ОСОБА_11 (т.1 а.с.151).

Ухвалами суду від 15.08.2016 року, 05.12.2016 року, постановленими на місці, задоволено клопотання представників позивача про виклик свідків (т.1 а.с.114-115, графа №18 журналу с/з; т.1 а.с.132 графа №16 журналу с/з).

Ухвалою суду від 07.11.2016 року, постановленою на місці, відмовлено в задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_3 про допит в якості свідка ОСОБА_2 (т.1 а.с.125 графа №25 журналу с/з).

Ухвалою суду від 07.11.2016 року задоволено клопотання представника відповідача ОСОБА_2 про витребування доказів (т.1 а.с.127).

Ухвалою суду від 16.08.2017 року, постановленою на місці, задоволено клопотання представника відповідача ОСОБА_2 про виклик свідків (т.1 а.с.162).

Ухвалами суду від 22.11.2017 року, 23.01.2018 року частково задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів (т.1 а.с.178, т.1 а.с.215-216).

Ухвалою суду від 23.01.2018 року задоволено клопотання представника позивача про привід свідка ОСОБА_7 (т.1 а.с.212-213).

Ухвалами суду від 17.05.2018 року, 31.07.2018 року задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів (т.1 а.с.236; т.2 а.с.13-14).

Інших заяв, клопотань не надходило. Інші процесуальні дії не вчинялися, заходи забезпечення позову / доказів, зупинення / поновлення провадження не здійснювались.

Присутній в судовому засіданні представник позивача АТ «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» підтримав позовні вимоги, наполягав на їх задоволенні. Суду пояснив, що ОСОБА_2 дійсно не є власником житлового приміщення, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 договір про надання послуг з постачання електроенергії за даною адресою між нею та ПАТ «ДТЕК «ДНІПРООБЛЕНЕРГО» не укладався. Однак вона була присутня під час складання акту представниками енергопостачального підприємства за фактом порушення ПКЕЕН, виявленого в ході проведення перевірки 02.04.2013 року. Хоча ОСОБА_2 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 господарство вона веде за адресою: АДРЕСА_1. На ім'я ОСОБА_1 відкрито особовий рахунок за вказаною адресою, що визначає її статус як споживача, а відтак вона повинна також нести відповідальність за спричинені збитки.

Представник відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_6 заперечував проти задоволення позовних вимог. Зазначив, що ОСОБА_2 не є власником житлового приміщення, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 та споживачем послуг, що надаються ПАТ «ДТЕК «ДНІПРООБЛЕНЕРГО» за цією адресою. Житлове приміщення становить собою будинок, поділений на самостійні квартири, має єдиний двір. Того дня вона дійсно знаходилась за адресою: АДРЕСА_1 однак в іншій квартирі, оскільки доглядала за хворою жінкою похилого віку. Фактично вона там не проживає та ніякого відношення до житлового приміщення не має. Коли прийшли представники енергопостачального підприємства, вона впустила їх у двір.

В подальшому представник позивача та представник відповідача ОСОБА_2 в судове засідання не з'явилися, подавши заяви, кожен окремо, про розгляд справи за їх відсутності з урахуванням попередньо визначеної позиції по справі.

Відповідач ОСОБА_2 правом на участь в судовому засіданні не скористалася, подавши заяву про розгляд справи за її відсутності, проти задоволення позову заперечувала в повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання неодноразово викликалася у встановленому законом порядку, однак не з'явилася, причини неявки суду не відомі. Відзив на позову заяву нею суду не подано, заяв про відкладення розгляду справи від неї на адресу суду не надходило.

За даних обставин, суд вважає за можливе справу розглянути за відсутності учасників справи з урахуванням наданих ними пояснень та заяв, оскільки їх неявка не перешкоджає цьому.

Допитаний судом в якості свідка ОСОБА_8 суду показав, що він працює майстром ПАТ «ДТЕК «ДНІПРООБЛЕНЕРГО». В 2013 році, точної дати він не пам'ятає, він у складі комісії проводив перевірку дотримання ПКЕЕН споживачами за адресою: АДРЕСА_1 Будинок поділений на дві квартири, однак лічильник обліку електроенергії встановлено один, та окремий лічильник встановлено на літню кухню, розташовану окремо від будинку. Прийшовши для проведення перевірки, у дворі біля будинку вони побачили невідому їм жінку, яка впустила їх у двір, пересвідчившись за посвідченнями, що вони дійсно є представниками ПАТ «ДТЕК «ДНІПРООБЛЕНЕРГО». Жінка пояснила, що в одній з квартир проживають квартиранти, які їм двері не відчинили. Саме в тій частині будинку й знаходився лічильник, доступу до якого відтак того дня їм не надали. Жодних порушень в роботі лічильника, встановленого в літній кухні, вони не виявили. Ця ж жінка за будинком зняла провід із зажимами та показала їм. В подальшому вони з'ясували, що цей провід закінчувався розеткою, що знаходилась в будинку та була в робочому стані. Наступного дня вони знову приїхали за даною адресою та зафіксували факт виявленого порушення ПКЕЕН, про що склали акт в присутності цієї ж жінки, відомості про яку в акті зазначили з її слів як представника споживача - ОСОБА_2 Паспортні дані жінки вони не перевіряли, а відомості в акт заносили з її слів. Однак, під час складання акту жінка зауважила, що право власності на будинок зареєстровано за іншою особою, як і відкрито особовий рахунок не на неї, однак вона має намір житлове приміщення переоформити на себе.

Будучи допитаною судом в якості свідка ОСОБА_10 показала, що вона працює контролером ПАТ «ДТЕК «ДНІПРООБЛЕНЕРГО». Навесні 2013 року, точної дати вона не пам'ятає, вона у складі комісії проводила перевірку дотримання ПКЕЕН споживачами за адресою: АДРЕСА_1 Підійшовши до двору, вони побачили жінку, яку попросили впустити їх до двору для проведення перевірки, пред'явивши службові посвідчення. Жінка, яка представилася як ОСОБА_2, впустила їх у двір та повідомила, що житловий будинок складається з двох квартир із окремими входами. В одній з квартир живуть квартиранти, які споживають електроенергію не обліковано, в підтвердження чому в їх присутності показала провід із зажимами, який вів до однієї з кімнат будинку під навісом через хвіртку. Оглянувши провід, комісія прийшла до висновку про дійсність наявності порушення ПКЕЕН, а саме використання недорахованої електроенергії за допомогою самовільного підключення до електромережі. Під час складання акту за фактом виявленого порушення ОСОБА_2 зауважила, що право власності на будинок зареєстровано за іншою особою, як і відкрито особовий рахунок не на неї, однак вона має намір житлове приміщення переоформити на себе. Однак, ким вона являється в будинку, вона комісії так і не пояснила. Перевіркою за базою даних ДТЕК встановлено, що дійсно особовий рахунок за даною адресою було відкрито на іншу особу - ОСОБА_1 Акт про порушення ПКЕЕН ОСОБА_2 підписала, підтвердивши дійсність виявленого порушення, а її дані було зазначено відповідно до наданого нею паспорту.

Допитана судом в якості свідка ОСОБА_9 показала, що вона працює контролером ПАТ «ДТЕК «ДНІПРООБЛЕНЕРГО». 02.04.2013 року вона у складі комісії проводила перевірку дотримання ПКЕЕН споживачами за адресою: АДРЕСА_1 За базою даних ДТЕК за вказаною адресою встановлено два лічильники обліку електроенергії і відкрито два особових рахунки. До будинку їх впустила жінка, яка представилася як ОСОБА_2 - потенційний власник будинку, оскільки повідомила, що має намір право власності на житлове приміщення переоформити на себе. Жінка сама побігла за будинок, звідки зняла провід із зажимами, принесла їм. Сам момент зняття цього проводу вона не бачила. Акт про порушення ПКЕЕН складався комісією в присутності ОСОБА_2, яка його особисто підписала, погодившись із фактом виявленого порушення. Під час складання акту була присутньою невідома їм жінка, яку ОСОБА_2 назвала квартиранткою.

Допитана судом в якості свідка ОСОБА_12 суду показала, що на момент проведення перевірки дотримання ПКЕЕН споживачами за адресою: АДРЕСА_1 вона працювала секретарем комісії ПАТ «ДТЕК «ДНІПРООБЛЕНЕРГО». Пояснила, що комісія здійснює розгляд актів про порушення ПКЕЕН та здійснює розрахунок збитків. Розгляд акту проводиться в присутності споживача або за його відсутності у випадку належного сповіщення та неявки без поважних причин. Бувають випадки, коли особовий рахунок відкрито на одну особу, а акт про порушення складено на іншу. Як було у випадку з розглядом акту про порушення ПКЕЕН, виявлене за адресою: АДРЕСА_1 вона не пам'ятає. Зазначила, що не дивлячись на те, що на комісію з'явилась ОСОБА_2, на яку складено акт, все одно розрахунок збитків здійснено на особу, на ім'я якої відкрито особовий рахунок - ОСОБА_1, яка є фактичним споживачем послуг з електропостачання та несе відповідальність за допущені порушення. Особовий рахунок на ім'я ОСОБА_2 не переоформлювався, однак вона мала право отримати результати розгляду акту, оскільки на її ім'я як представника споживача було складено акт. Зауважила, що під час розгляду комісією акту про порушення ПКЕЕН обов'язково перевіряється факт відношення споживача до тієї адреси, де виявлено порушення. Яким чином здійснювалася перевірка відношення ОСОБА_2 до факту виявленого порушення вона не змогла сказати, однак достеменно пам'ятає, що на той момент особовий рахунок обліковувався за ОСОБА_1

Допитаний судом в якості свідка ОСОБА_7 показав, що він є квартальним уповноваженим, у тому числі по територіальності АДРЕСА_1 Кому належить житлове приміщення, розташоване за адресою: АДРЕСА_1 він не знає, хто там проживає йому також не відомо. Приблизно 5-6 років назад до нього зверталася ОСОБА_1 для надання довідки про не проживання осіб, які значаться зареєстрованими за тією адресою. Раніше там проживала ОСОБА_13 - мати ОСОБА_2, але вона померла 01.04.2015 року. Стосовно проведення перевірки за даною адресою з питань дотримання ПКЕЕН, складання актів йому нічого не відомо.

Дослідивши вимоги позовної заяви, надавши оцінку письмовим доказам щодо їх належності, допустимості та достатності в сукупності, вислухавши позицію учасників справи, покази свідків, суд,-

ВСТАНОВИВ:

Статтею 714 ЦК України визначено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечувати безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

ПАТ «ДТЕК «ДНІПРООБЛЕНЕРГО» відповідно до Закону України «Про електроенергетику» та ПКЕЕН, постачає електричну енергію споживачам.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є побутовим абонентом та споживачем послуг, що надаються ПАТ «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО» за адресою: вул. Глинки буд.55/1, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область, із відкриттям на її ім'я особового рахунку № НОМЕР_2. Вказані обставини також підтвердили допитані судом в якості свідків ОСОБА_12, ОСОБА_10

На підставі протоколу Загальних зборів акціонерів ПАТ «ДТЕК «ДНІПРООБЛЕНЕРГО» від 19.04.2018 року та у зв'язку з внесенням змін до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, найменування товариства змінено на АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО «ДТЕК «ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» (т.2 а.с.30-32).

Право власності на вказане житлове приміщення значиться зареєстрованим за ОСОБА_14 - 1/3 частка (на підставі договору дарування від 06.04.1993 року, зареєстровано 12.08.2008 року); ОСОБА_15 - 1/3 частка (на підставі свідоцтва про право власності на житло від 15.04.1993 року); ОСОБА_16 - 1/3 частка (на підставі договору купівлі-продажу від 18.06.1986 року), що підтверджується відповіддю КП «Криворізьке БТІ» ДОР №2031 від 12.12.2017 року та Інформаційною довідкою з Державного реєстру прав на нерухоме майно (т.1 а.с.121, 185).

Враховуючи характер спірних відносин, які склались в сфері постачання та користування електроенергією, суд приходить до висновку, що вони регулюються ст.714 ЦК України, ст.ст.24-27 Закону України «Про електроенергетику», ПКЕЕН, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року №1357 та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року № 562 (далі Методика).

Відповідно до ст.24 Закону України «Про електроенергетику», споживач зобов'язаний дотримуватись умов договору, ПКЕЕН та чинного законодавства.

Відповідно до п.42 ПКЕЕН, споживач електричної енергії зобов'язаний: дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об'єкті споживача; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі приладу обліку; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності; забезпечувати доступ представникам енергопостачальника після пред'явлення ними службових посвідчень до квартири або іншого об'єкта для обстеження засобу обліку, електроустановок та електропроводки.

Відповідно до п. 48 ПКЕЕН споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладу обліку.

Відповідно до ст.77 Закону України від 13.04.2017 року № 2019-VIII "Про ринок електричної енергії", який набрав чинності з 11.06.2017 року, учасники ринку, в тому числі споживачі, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.

Аналогічні положення містяться і в ст.ст.26, 27 Закону України «Про електроенергетику».

Відповідно до п.53 ПКЕЕН, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об'єкта або має право користуватися цим об'єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження.

Як слідує з акту про порушення ПКЕЕН серії Н № Д 003299 від 02.04.2013 року (т.1 а.с.4), під час проведення перевірки дотримання ПКЕЕН за адресою: АДРЕСА_1 в присутності споживача ОСОБА_2 працівниками ПАТ «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО» виявлено порушення п.48 ПКЕЕН, а саме: «використання недорахованої електроенергії шляхом самовільного підключення до електромережі поза приладом обліку прихованим способом прихованим способом. Пошкодження приладу обліку. Пломба держстандарту пошкоджена», яке в розумінні ст.27 Закону України «Про електроенергетику» є правопорушеннями в електроенергетиці. За фактом виявленого порушення споживача відключено від електропостачання, про що складено акт від 02.04.2013 року (т.1 а.с.5). Акт було підписано ОСОБА_2 без будь-яких зауважень та заперечень, про його розгляд повідомлено належним чином.

Викладені в акті обставини суд вважає такими, що знайшли своє підтвердження в ході судового розгляду доказами, і не спростовані відповідачами, а сам акт вважає допустимим доказом порушення ПКЕЕН та надає підстави для стягнення збитків, завданих без обліковим використанням електричної енергії, оскільки складений він належним чином, підписаний трьома представника ПАТ «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО» та відповідає вимогам п.53 ПККЕН, тобто є дійсним.

Відповідно до п.37 ПКЕЕН, енергопостачальник має право вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією.

За результатами проведеного засідання комісії по розгляду акту про порушення ПКЕЕН серії Н №Д 003299 від 02.04.2013 року оформлено протокол за №124 від 04.04.2013 року та проведено розрахунок вартості не облікованої електроенергії за період з 02.04.2010 року по 02.04.2013 року, тобто за 1096 днів, по формулі 3.3 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН, в розмірі 16 137,14 грн. (т.1 а.с.6-7). Докази незгоди відповідача з вказаним рішенням комісії в матеріалах справи відсутні. Копію розрахунку споживач отримала.

При цьому, із розрахунку збитків слідує, що він проведений на споживача ОСОБА_1 як особу, яка є дійсним споживачем послуг, що надаються електропостачальним підприємством, оскільки саме на її ім'я відкрито особовий рахунок. Вказані обставини також підтвердила свідок ОСОБА_12

Перевіряючи правомірність та обґрунтованість проведеного позивачем розрахунку розміру відшкодувань збитків, суд керується Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН.

Відповідно до п.3.1. Методики, вона застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН, як самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі іншого споживача або енергопостачальника (власника мереж).

Згідно з п.п. «в» п.3.3. Методики, розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії, а також у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричної мережі після припинення електропостачання у зв'язку з порушенням ПКЕЕН - за кількістю днів, починаючи із дня припинення електропостачання електроустановки споживача до дня повторного припинення електропостачання, але не більше, ніж за три роки.

Перевіряючи розрахунок збитків, наданий позивачем, суд погоджується з обчисленим позивачем розміром відшкодування збитків саме за період з 02.04.2010 року по 02.04.2013 року - 1096 дні в межах 3-річного строку відповідно до вимог п.3.3 Методики з використанням формули які розрахованого на підставі акту про порушення ПКЕЕН серії Н №Д 003299 від 02.04.2013 року відповідно до п.3.1, пп. «в» п.3.3 Методики з використанням для розрахунку формули 2.7, 2.8, за якою визначено величину розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії, а саме W доб. = 38,02 кВт./год.

З урахуванням тарифів, що діяли в розрахунковий період за 1096 днів, обсяг та вартість не облікованої електроенергії становить 41 669,92 кВт/год., тому вартість недорахованої електроенергії за вказаний період складає 16 137,14 грн. (т.1 а.с.6). Суд погоджується із наданим позивачем розрахунком, а відтак і заявленою сумою збитків.

Заперечуючи проти задоволення позовних вимог, відповідач ОСОБА_2 та її представник ОСОБА_6 зазначали, що ОСОБА_2 не є споживачем послуг, що надаються ПАТ «ДТЕК «ДНІПРООБЛЕНЕРГО» за адресою: АДРЕСА_1 а її присутність під час проведення перевірки не є достатньою підставою для покладення на неї відповідальності за фактом виявленого порушення ПКЕЕН. Надаючи оцінку доводам та запереченням відповідача ОСОБА_2 з приводу пред'явлених вимог, суд виходить з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, предметом спору є стягнення збитків, які завдані АТ «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» в результаті споживання не облікованої електроенергії, що визначає специфіку спору, оскільки відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН через несанкціоноване втручання в роботу електромережі, за своєю правовою природою є відшкодування позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.

За загальним принципом цивільного права, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування (ч. 1 ст. 22, ст. 611, ч. 1 ст. 623 ЦК України). Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування збитків, потрібна наявність повного складу цивільного правопорушення, як-то: протиправна поведінка, дія чи бездіяльність особи; шкідливий результат такої поведінки (збитки); причинний зв'язок між протиправною поведінкою та збитками; вина правопорушника.

У статті 11 ЦК України серед підстав виникнення цивільних прав і обов'язків міститься «заподіяння майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі».

Таким чином, заподіяння шкоди може породити цивільно-правове зобов'язання, де потерпілий виступає як кредитор, та доводить розмір збитків (ч.2 ст.623 ЦК України), а заподіювач шкоди - як боржник. При цьому, зобов'язання у зв'язку із завданням шкоди виникає за наявності трьох умов (крім наявності підстави виникнення - завдання шкоди), з яких дві мають об'єктивний характер і одна - суб'єктивний. У сукупності вони складають «генеральний делікт» за формулою: хто завдав іншому шкоди, зобов'язаний її відшкодувати.

Загальне положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди визначено у ст.1166 ЦК України.

Майнова шкода у розумінні ч.1 ст.1166 ЦК України - це зменшення майнової сфери потерпілого внаслідок пошкодження чи знищення його майна або внаслідок порушення його особистих немайнових прав. Знищення або пошкодження предметів матеріального світу спричиняє майнову шкоду, грошове вираженні якої називається збитками. Шкода в деліктних зобов'язаннях не тільки є обов'язковою умовою відповідальності, а й виступає як її міра.

У ЦК України поняття, види і зміст збитків поміщено в розділі І «Основні положення», та ці норми є універсальними, оскільки терміном «збитки» законодавець оперує в усіх інститутах цивільного права, у тому числі при застосуванні норм про власність, юридичних осіб, відшкодування недоговірної шкоди тощо.

Значення шкоди в деліктних зобов'язаннях залежить від їх цільового призначення, яке полягає в усуненні майнових наслідків правопорушення, відновлення майнової сфери потерпілого в тому стані, в якому він знаходився до завдання йому шкоди. Ця мета досягається, якщо завдана шкода буде відшкодована в повному обсязі.

Обов'язковою підставою деліктної відповідальності є протиправність поведінки заподіювача шкоди. Делікті зобов'язання ґрунтуються на принципі генерального делікту, згідно з яким кожному забороняється завдавати шкоди майну чи особі. Отже, будь-яке завдання шкоди іншій особі вважається протиправним, якщо особа не уповноважена на це. При цьому слід урахувати, що для права мають значення лише ті людські дії чи бездіяльність, що, виражають волю людини, втілюються у її вчинках. Вольова дія (чи бездіяльність) людини завжди припускає наявність конкретної мети в її свідомості, що й визначає спрямованість її волі, яка виражається в тому чи іншому вчинку. Для притягнення особи до відповідальності необхідно, аби її дія була протиправною. Протиправність звичайно визначається як суперечність поведінки вимогам норми права з одночасним порушенням суб'єктивного права іншої особи. Протиправність є юридичним вираженням шкідливості дій (бездіяльності) правопорушника. Ці дії є шкідливими (суспільно небезпечними), тому що посягають на визначений інтерес, і протиправними тому, що порушують правову охорону цього інтересу.

Необхідною умовою відповідальності за завдання шкоди, є причинний зв'язок між дією (бездіяльністю) заподіювача шкоди і майновою або моральною шкодою, що виникла у потерпілої особи. Із цього випливає, що відповідальність за наслідками, які настали, можлива лише тоді, коли вони були закономірним результатом вчиненого особою діяння. Дія або бездіяльність, що є однією з умов виникнення цього результату, але не пов'язані з ним внутрішнім необхідним зв'язком, є лише мотивом, але не причиною наслідків, які настали.

Так, ч.1 ст.1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно з ч.2 ст.1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Згідно висновків Європейського Суду з прав людини, викладених у п.45 рішення у справі "Бочаров проти України" від 17.03.2011 року та у рішенні по справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» від 18.01.1978 року « … суд при оцінці доказів керується критерієм доведення "поза розумним сумнівом". Проте таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних неспростованих презумпцій щодо фактів…».

Судовим розглядом встановлено, що ОСОБА_2 значиться зареєстрованою та проживає за адресою: мкр-н. Гірницький 44/78, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область - з 23.10.1986 року та по теперішній час, що слідує з відповіді Відділу реєстрації місця проживання громадян ОСОБА_17 комітету Саксаганської районної у м. Кривому Розі ради №4785 від 30.11.2017 року (т.1 а.с.189).

Допитані судом в якості свідків ОСОБА_8, ОСОБА_10 також підтвердили той факт, що ОСОБА_2 хоча й була присутньою під час проведення перевірки, однак вказувала, що споживачем послуг не є, право власності на житлове приміщення зареєстроване за іншою особою, як і відкрито особовий рахунок. Згідно відомостей по базі даних, споживачем послуг за даною адресою обліковувалася ОСОБА_1, що комісії під час проведення перевірки було достеменно відомо.

Крім того, допитаний судом в якості свідка ОСОБА_7 підтвердив той факт, що хоча ОСОБА_2 перебувала в родинних стосунках з власниками житлового приміщення, однак там не проживала. Проте факт проживання в цьому приміщенні ОСОБА_1 він не оспорював.

Як слідує з відповіді ПАТ «ДТЕК «ДНІПРООБЛЕНЕРГО» від 23.11.2016 року №3850-10в (т.1 а.с.129), особовий рахунок за адресою: АДРЕСА_1 відкрито лише на ім'я ОСОБА_1 за НОМЕР_3. Договір про користування електричною енергією зі споживачем ОСОБА_2 за даною адресою не укладався.

В ході судового розгляду хоча й встановлено наявність родинних відносин між ОСОБА_2 та співвласником житлового приміщення - ОСОБА_15 як між рідними донькою та батьком (т.1 а.с.200-203, 223-226), факт смерті ОСОБА_15 08.11.1991 року (т.2 а.с.8-10), однак за відсутності доказів переходу права власності на належну йому частку в житловому приміщенні, розташованому за адресою: АДРЕСА_1 в порядку спадкування ОСОБА_2, відсутність відкритого на її ім'я особового рахунку в ПАТ «ДТЕК «ДНІПРООБЛЕНЕРГО», договору, виключають те, що вона є споживачем послуг та має нести відповідальність за фактом виявленого порушення.

Доказів, що саме ОСОБА_2 причетна до вчинення виявленого порушення, позивачем суду не надано. Крім того, обсяг наявних доказів, покази допитаних судом свідків, в своїй сукупності, підтверджують відсутність її відношення до порушення ПКЕЕН, виявленого в ході проведення перевірки. Сам по собі факт присутності під час проведення перевірки не може бути достатньою підставою для притягнення її до відповідальності за виявлене порушення ПКНЕЕ, причетність до якого її не доведена жодними доказами.

За даних обставин суд приходить до висновку, що на виконання вимог ст.ст.12,81 ЦПК України відповідачем ОСОБА_2 надано суду достатньо належних, допустимих та беззаперечних доказів, які свідчать про відсутність її вини у заподіянні шкоди АТ «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ», а відтак вона не є належним відповідачем по справі, у зв'язку з чим пред'явлення до неї вимог є безпідставним та необґрунтованим.

Однак, враховуючи доведеність факту порушення п.48 ПКЕЕН та неправомірного споживання електропостачання споживачем за адресою: АДРЕСА_1 яким є саме ОСОБА_1, відкриття на неї особового рахунку, доведеність факту проживання в цьому приміщенні, тому саме вона як споживач повинна нести цивільно-правову відповідальність за завдані АТ «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» збитки. Вказані обставини визначають наявність деліктних зобов'язань, в яких вина ОСОБА_1 є доведеною та не спростована, а відтак є юридичною підставою для покладення на неї відповідальності за відшкодування збитків, спричинених енергопостачальному підприємству за необліковану електроенергію в сумі 16 137,14 грн.

Щодо заявлених позивачем збитків, нарахованих в порядку ст.625 ЦК України у вигляді інфляційних втрат та 3% річних, суд виходить з наступного.

За положеннями ст.ст.525, 526 ЦК України, зобов'язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від виконання зобов'язання не допускається.

Згідно з ч.2 ст.625 ЦК України, в разі порушення грошового зобов'язання боржник, який прострочив його виконання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також 3% річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

За змістом цієї матеріальної норми закону нарахування інфляційних втрат на суму боргу та 3% річних входять до складу грошового зобов'язання і є особливою мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов'язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними грошовими коштами, належними до сплати кредиторові.

Таким чином, за прострочення виконання зобов'язань законодавством визначена відповідальність боржника, що дає позивачу право на стягнення коштів відповідно до ст. 625 ЦК України.

Крім того, слід зазначити, що ст.625 ЦК України розміщена в розділі І «Загальні положення про зобов'язання» книги 5 ЦК України, а тому поширює свою дію на всі зобов'язання, якщо інше не передбачено в спеціальних нормах, які регулюють суспільні відносини з приводу виникнення, зміни чи припинення окремих видів зобов'язань.

Як акцентує увагу Верховний Суд України в постанові від 20.02.2016 року у справі № 6-2759цс15, при розгляді справ про відповідальність за порушення грошового зобов'язання, передбачену ст.625 ЦК України, слід з'ясувати: чи існує зобов'язання між сторонами, чи це зобов'язання є грошовим, чи доведено наявність прострочення у виконанні зобов'язання, чи існують спеціальні норми, що регулюють ці правовідносини та виключають застосування цієї статті.

З огляду на викладене слід дійти висновку про те, що правовідносини, які склалися між сторонами, є грошовими зобов'язаннями. Зважаючи на таку юридичну природу правовідносин сторін, на них поширюється дія ч.2 ст. 625 ЦК України як спеціальний вид цивільно-правової відповідальності за прострочення виконання зобов'язання.

Перевіряючи заявлений позивачем розмір інфляційних втрат та 3% річних, суд приймає в розрахунок розмір збитків - 16 137,14 грн. та заявлений період з 04.05.2013 року (час прострочки після здійснення розрахунку збитків) до 10.07.2015 року (час напередодні пред'явлення позову), тобто 798 днів прострочення, що відповідатиме визначеному ст.13 ЦПК України принципу диспозитивності щодо вирішення спору в межах заявлених вимог.

Таким чином, розмір 3% річних становитиме: 16 137,14 грн. (сума боргу) * 3% : 365 *798 (кількість днів прострочення) = 1058,42 грн.

Розмір інфляційних втрат в межах заявленого періоду становить 13 328,16 грн., виходячи з наступного розрахунку: 16 137,14 * 176,40 / 100% - 16 137,14 = 12 328,16 грн., де сукупний індекс інфляції = 176,40 та становить добуток щомісячних індексів за період з 04.05.2013 року по 10.07.2015 року.

Підстав для застосування заявленого відповідачем ОСОБА_2 строку позовної давності суд не вбачає, оскільки він позивачем не пропущений.

Враховуючи правильність наданого позивачем розрахунку, суд приходить до висновку про необхідність задоволення пред'явлених позивачем майнових вимог із стягненням заявленого розміру збитків, спричинених в результаті споживання не облікованої електроенергії внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН в загальному розмірі 29 523,72 грн., з яких: сума збитків (борг) - 16 137,14 грн., інфляційних втрат - 12 328,16 грн., 3% річних - 1058,42 грн. виключно з ОСОБА_1 на користь АТ «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ», оскільки підстав для солідарного стягнення з ОСОБА_2 в ході судового розгляду не встановлено. За таких обставин позовні вимоги за суб'єктним складом відповідачів підлягають частковому задоволенню.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат відповідно до ст.141 ЦПК України, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача ОСОБА_1 на користь АТ «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» 295,23 грн. в рахунок відшкодування судового збору (т.1 а.с.1, 15).

Керуючись ст.ст.4, 5, 13, 19, 76-81, 89, 95, 133, 141, 247 ч.2, 258-259, 263-265, 354, 355, п.п.9, 15 Перехідних положень ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги Акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про відшкодування збитків, спричинених внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією для населення - задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» збитки, спричинені в результаті споживання не облікованої електроенергії внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН в загальному розмірі 29 523 (двадцять дев'ять тисяч п'ятсот двадцять три) грн. 72 коп., з яких: сума збитків (борг) - 16 137 (шістнадцять тисяч сто тридцять сім) грн. 14 коп., інфляційних втрат - 12 328 (дванадцять тисяч триста двадцять вісім) грн. 16 коп., 3% річних - 1058 (одна тисяча п'ятдесят вісім) грн. 42 коп.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» 295 (двісті дев'яносто п'ять) грн. 23 коп. в рахунок відшкодування витрат по сплаті судового збору.

В задоволенні іншої частини вимог - відмовити.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду Дніпропетровської області протягом 30 днів з дати його складання шляхом подання апеляційної скарги через Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження, або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості про сторін:

Позивач: Акціонерне товариство «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ», , юридична адреса: шосе Запорізьке 22, м. Дніпро.

Відповідач-1: ОСОБА_1, РНОКПП невідомий, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1

Відповідач-2: ОСОБА_2, РНОКПП НОМЕР_1, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2

Судове рішення складено та підписано 26.09.2018 року.

Суддя Євтушенко О.І.