Справа № 754/5479/18
У Х В А Л А

Іменем України

03 серпня 2018 року суддя Деснянського районного суду м. Києва Таран Н.Г., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_4, про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулась до Деснянського районного суду м. Києва із позовною заявою до ОСОБА_4, про розірвання шлюбу.

Ухвалою суду від 03.05.2018 року позивачу був наданий строк 5 днів для усунення недоліків позовної заяви.

Вказана позовна заява була залишена без руху у зв'язку з тим, що подана з порушенням ст. 175 ЦПК України , а саме: позивачем в позові не зазначено:

- у відповідності до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України її реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності та відповідача, якщо такі відомості позивачу відомі, офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти позивача та відповідача;

- у відповідності до п. 6 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позивачем не надано доказів, а також не зазначено в позові відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов'язковий досудовий порядок урегулювання спору;

- у відповідності до п. 7 ч. 3 ст. 175 ЦПК України в позові не зазначено відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

- відповідності до п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України в позові не зазначено докази, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), не зазначено щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до позову, а також у відповідності до вимог ч. 5 ст. 95 ЦПК України не підтверджено відповідність копій письмових доказів оригіналу, який знаходиться у позивача, її підписом із зазначенням дати такого засвідчення,

- у відповідності до п. 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України не надано попередній (орієнтований) розрахунок суми судових витрат, які позивач понесла і які очікує понести у зв'язку із розглядом справи,

- у відповідності до п. 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України не надано підтвердження позивача про те, що нею не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Також, суд звертав увагу позивача на те, що під час вирішення питання про відкриття провадження у справі, суд має визначити підсудність справи, враховуючи те, що відповідач є громадянином Турецької Республіки, однак обставини, викладені в позовній заяві не дають можливості беззаперечно встановити дані обставини.

Судом було роз'яснено позивачу наступне.

Вирішуючи питання про підсудність справи за участю іноземної особи, суд повинен керуватися не тільки нормами внутрішнього процесуального законодавства, але й нормами, які містяться в міжнародних договорах про правову допомогу. Загальні правила підсудності цивільних справ судами України визначаються стосовно іноземців так само, як і стосовно громадян України. Відповідно до ст. 497 ЦПК України підсудність судам України цивільних справ з іноземним елементом визначається цим Кодексом, законом або міжнародним договором, згода на обов'язковість якого надана Верховною Радою України. Отже, при вирішенні питання про міжнародну підсудність в Україні також діє «закон суду». Це означає, що при визначенні підсудності цивільних справ за участю іноземної особи може мати місце загальна територіальна підсудність, альтернативна, виключна та договірна підсудність.

За загальним правилом внутрішньої територіальної підсудності позови до фізичної особи пред'являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом (ст. 27 ЦПК України). Однак, щодо цього загального правила варто зазначити, що позови до відповідача, який не має в Україні місця проживання чи перебування, можуть пред'являтися за місцезнаходженням його майна або за останнім відомим зареєстрованим місцем його проживання чи перебування в Україні. Місцезнаходження майна та останнє відоме місце проживання чи перебування відповідача повинні бути в кожному випадку достовірно встановлені (ч. 10 ст. 28 ЦПК України). Нормами ст. 28 ЦПК України щодо даної категорії справ визначена й інша альтернативна підсудність.

Позивачем в позовні заяві не було зазначено відомостей щодо можливості застосування альтернативної підсудності.

Відповідно до ч. 6 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Таким чином, суд звертав увагу позивача на необхідність не лише зазначення в позовній заяві підстав звернення до Деснянського районного суду м. Києва з позовом про розірвання шлюбу з іноземцем, а й підтвердження даних обставин.

Згідно ухвали суду про залишення позовної заяви без руху від 03.05.2018 року позивач була попереджена судом, що у разі невиконання вимог ухвали суду позовна заява буде вважатись неподаною та повернута позивачеві.

Факт отримання 21.05.2018 року вказаної ухвали суду адресатом підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, що міститься в матеріалах позовної заяви.

Однак, станом на 03.08.2018 року позивачем не усунуто недоліки позову, на які вказувалось в ухвалі суду від 03.05.2018 року.

Згідно із ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Оскільки зазначені в ухвалі суду недоліки не були усунуті позивачем у визначений судом строк, позовну заяву слід визнати неподаною і повернути позивачеві.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 175-177, 259-260, 353, 354 ЦПК України суд, -

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_4, про розірвання шлюбу - визнати неподаною і повернути позивачу.

Роз'яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Таран Н.Г.