Справа № 740/3878/18
Провадження № 2/740/1647/18
У х в а л а

про залишення позовної заяви без руху

"22" серпня 2018 р. м.Ніжин

Суддя Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області Ковальова Т.Г., ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,

ВСТАНОВИЛА:

Позивач звернулася до суду із зазначеним позовом, в якому просить визнати ОСОБА_2 такою, що втратила право користування жилим приміщенням, а саме квартиру АДРЕСА_1.

Відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України суддя після одержання позовної заяви у тому числі з'ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 175, 177 вказаного Кодексу.

Вивчивши позовну заяву та додані документи, вважаю, що позовну заяву необхідно залишити без руху з наступних підстав.

Відповідно до п.4, 5 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема: спосіб захисту прав або інтересів, передбачений законом, або інший спосіб захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

В роз'ясненнях, які містяться в Постанові Пленуму Верховного Суду України N 2 від 12.06.2009 р. «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» зазначено, що суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Стаття 16 ЦК України передбачає способи захисту цивільних прав і інтересів осіб.

Так в позовній заяві позивачем зазначено, що вона є власником спірної квартири, а не наймачем житла згідно ЖК УРСР.

При цьому, як на правову підставу позову позивач посилається на статті ЖК УРСР.

Стаття 71 ЖК України регулює житлові відносини щодо користування житлом наймачем або членами його сім*ї, а ст. 405 ЦК України регулює житлові відносини членів сімї власника житла, які проживають разом з ним та мають право на користування цим житлом відповідно до закону.

З огляду на вищезазначене, позивачу необхідно уточнити вимоги позовної заяви, з вірно обраним способом захисту порушеного права, у відповідності до вимог ст. 16 ЦК України, з урахуванням положень ЦК України, які регулюють правовідносини щодо захисту права власності.

Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ в п.34 постанови №5 від 07 лютого 2014 року «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» вказав, що оскільки право власності є абсолютним правом, яке включає право володіння, користування та розпорядження майном, якого ніхто не може бути позбавлений, крім випадків, передбачених законом, під час розгляду позовів про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, необхідно чітко розмежовувати правовідносини, які виникають між власником та попереднім власником житла, і правовідносини, які виникають між власником житла та членами його сім'ї, попередніми членами його сім'ї, а також членами сім'ї попереднього власника житла.

Крім того, в позовній заяві позивач зазначає, що відповідач ОСОБА_2 змінила свої прізвище на Бойко та посилається на документ про зміну прізвища, при цьому не надає документ про зміну прізвища із «Четверик» на «Бойко».

За таких обставин, позовну заяву відповідно до ст.185 ЦПК України необхідно залишити без руху, про що повідомити позивача і надати строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання даної ухвали. ху, про що повідомити позивача і надати строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання даної ухвали.

Керуючись ст.ст.175, 177, 185 ЦПК України, суддя

УХВАЛИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням залишити без руху, про що повідомити позивача і надати строк для усунення викладених в ухвалі недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання даної ухвали.

У разі усунення недоліків у встановлений строк позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала негайно набирає законної сили і не може бути оскаржена у апеляційному порядку окремо від рішення суду.

Суддя Ковальова Т.Г.