Провадження № 2/761/3768/2018
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 жовтня 2018 року Шевченківський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді Рибака М.А.,

за участі секретаря Малашевського О.В.

представника відповідача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві, в приміщенні суду в залі судових засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання заповіту недійсним,

ВСТАНОВИВ :

27 грудня 2017 року відповідно до ухвали Київського районного суду м. Одеси від 27 листопада 2017 року до Шевченківського районного суду міста Києва надійшла цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання заповіту недійсним, за підсудністю.

Відповідно до протоколу про автоматичний розподіл справи між суддями від 29 грудня 2017 року справу призначено судді Рибаку М.А.

Ухвалою суду від 02.01.2018 року цивільну справу прийнято до провадження судді та призначено підготовче судове засідання на 07.06.2018 року.

07.06.2018 року позивач та представник позивача в судове засідання не з'явились, про час та дату розгляду справи повідомлялись належним чином.

02.10.2018 року позивач та його представник повторно не з'явились в судове засідання, про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином за адресою, вказаною під час подання позовної заяви, заяви про розгляд справи за їх відсутності до суду не надсилали.

Представник відповідача в судовому засіданні просив залишити позов без розгляду.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступних висновків.

Як вбачається з матеріалів справи позивач ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом, в якому зазначив адресу: м.Одеса, вул. Фонтанська дорога, 42, на яку й були надіслані судові повістки про виклик позивача в судові засіданні.

Так, відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез'явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з положеннями п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає розгляду справи.

Про належне повідомлення та виклики позивача в судові засідання свідчать наступні матеріали справи: на 07.06.2018 року о 14:30 год. та на 02.10.2018 року о 10.00 год. - рекомендовані повідомлення про вручення поштового відправлення з відміткою про повернення поштового відправлення за закінченням встановленого терміну зберігання.

З огляду на зазначене, вбачається що позивач та його представник повторно не з'явились в судове засідання без поважних причин, не повідомивши повторно про причини своєї неявки та не надавали суду клопотання про розгляд справи за їх відсутності.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 р. № 1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

В рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

У рішенні ЄСПЛ від 03.04.2008 року "Пономарьов проти України" Суд вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

За вищевикладених обставин суд, з урахуванням строків розгляду справи, часу знаходження справи у провадженні суду, поведінки позивача, представника позивача та виконання ними свого обов'язку щодо явки в судове засідання, відсутності заяви про розгляд справи за їх відсутності, вважає за необхідне залишити позовну заяву без розгляду.

При цьому суд зазначає, що залишення заяви без розгляду не позбавляє позивача права повторно звернутись до суду з даною заявою.

За таких обставин, керуючись 128, 130, 223, 257, 259, 260 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання заповіту недійсним, - залишити без розгляду.

Роз'яснити, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвалу може бути оскаржено до Апеляційного суду міста Києва через Шевченківський районний суд м. Києва протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СУДДЯ М.А. РИБАК