Ухвала

09 серпня 2018 року

м. Київ

справа № 760/6145/16

провадження № 61-41472ск18

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Курило В.П. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Солом?янського районного суду міста Києва від 12 квітня 2018 року та постанову Апеляційного суду міста Києва від 12 липня 2018 року в справі за позовом ОСОБА_1 до обслуговуючого гаражно-будівельного кооперативу «Олімпійський», треті особи: Головне територіальне управління юстиції у місті Києві, Солом'янська районна в місті Києві державна адміністрація, про визнання незаконним протоколу загальних зборів та зобов'язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

У березні 2016 року ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаними позовними вимогами та просив, з урахуванням заяви про зміну предмету позову, визнати незаконним (нелегітимним) та нечинним з моменту складання та підписання ОСОБА_2 (від імені головуючого) та ОСОБА_3 (від імені секретаря) документ оформлений, як протокол загальних зборів 271 члена ГБК «Олімпійський» від 17 листопада 2007 року, який використовувався відповідачем у правовідносинах з позивачем, третіми особами та під час здійснення статутної діяльності.

Зобов'язати ГБК «Олімпійський» невідкладно після набрання законної сили рішення суду у даній справі вчинити дії по припиненню використання у правовідносинах з позивачем, третіми особами та під час здійснення статутної діяльності, документу, який складений за підписами ОСОБА_2 (від імені головуючого) та ОСОБА_3 (від імені секретаря) та оформлений як протокол загальних зборів 271 члена ГБК «Олімпійський» від 17 листопада 2007 року, який використовувався відповідачем у правовідносинах з позивачем, третіми особами та під час здійснення статутної діяльності.

Визнати порушеними ГБК «Олімпійський» права та інтереси позивача набуті на підставі статей 12, 15 Закону України «Про кооперацію» обирати та обраним до органів управління кооперативом (правління, складу ревізійної комісії та уповноважених представників) за участі усіх членів кооперативу, що зроблено шляхом використання відповідачем у правовідносинах з позивачем, під час здійснення статутної діяльності, скликання та проведення загальних зборів (зборів уповноважених представників) та складання протоколів цих зборів недостовірних даних (в сторону зменшення) про чисельний склад членів кооперативу в кількості 547 осіб та вказано про правомочність зборів уповноважених представників ГБК в кількості 37, 29 та 25 осіб.

Визнати незаконними (протиправними) та такими, що порушують права та інтереси позивача, дії ГБК «Олімпійський» по складанню та використанню у правовідносинах з позивачем, третіми особами та під час здійснення статутної діяльності документів, оформлених, як протокол загальних зборів 377 членів ГБК «Олімпійський» від 21 лютого 2009 року, протокол № 2 зборів 37 уповноважених представників від 08 травня 2009 року, протокол зборів 29 уповноважених представників та запрошених осіб від 26 березня

2011 року, в яких зазначено недостовірні дані (в сторону зменшення) про загальний чисельний склад членів кооперативу в кількості 547 осіб та вказано про правомочність зборів уповноважених представників

ГБК «Олімпійський» в кількості 37, 29 та 25 осіб.

Зобов'язати ГБК «Олімпійський» невідкладно після набрання законної сили рішення суду у даній справі вчинити дії по припиненню використання у правовідносинах з позивачем, третіми особами та під час здійснення статутної діяльності документів оформлених, як протокол загальних зборів 377 членів ГБК «Олімпійський» від 21 лютого 2009 року, протокол № 2 зборів 37 уповноважених представників від 08 травня 2009 року, протокол зборів 29 уповноважених представників та запрошених осіб від 26 березня

2011 року, протокол № 1 зборів 25 уповноважених від 26 червня 2014 року в яких зазначено недостовірні дані (в сторону зменшення) про загальний чисельний склад членів кооперативу в кількості 547 осіб та вказано про правомочність зборів уповноважених представників.

Рішенням Солом?янського районного суду міста Києва від

12 квітня 2018 рокуу задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до

ГБК «Олімпійський», треті особи: Головне територіальне управління юстиції у місті Києві, Солом'янська районна в місті Києві державна адміністрація, про визнання незаконним протоколу загальних зборів від 17 листопада 2007 року та зобов'язання вчинити певні дії відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 оскаржив його в апеляційному порядку.

Постановою Апеляційного суду міста Києва від 12 липня 2018 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення.

Рішення Солом'янського районного суду міста Києва від 12 квітня 2018 року залишено без змін.

02 серпня 2018 року ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Солом?янського районного суду міста Києва від 12 квітня 2018 року та постанову Апеляційного суду міста Києва від 12 липня 2018 року та постановити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги ОСОБА_1 в повному обсязі.

Частиною третьою статті 3 ЦПК України передбачено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Вивчивши касаційну скаргу та додані до неї матеріали, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження, оскільки вона подана на судові рішення у малозначній справі, що не підлягають касаційному оскарженню.

Стаття 129 Конституції України серед основних засад судочинства визначає забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення (пункт 8).

Згідно з пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах, крім випадків, зазначених у цій же нормі ЦПК України.

Відповідно до пункту 2 частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п'ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Предметом спору в даній справі євизнання незаконним протоколу загальних зборів 271 члена ГБК «Олімпійський» від 17 листопада

2007 року та зобов'язання вчинити певні дії.

Зазначена справа є незначної складності та не належить до виключень із цієї категорії, передбачених пунктом 2 частини шостої статті 19 ЦПК України.

Малозначна справа є такою в силу своїх властивостей, тому незалежно від того визнавав її такою суд першої чи апеляційної інстанції, ураховуючи, що частина шоста статті 19 ЦПК України належить до Загальних положень цього Кодексу, які поширюються й на касаційне провадження, Верховний Суд вважає за можливе визнати цю справу малозначною.

Пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України встановлено, не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах, крім випадків, якщо: касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

Касаційна скарга та додані до неї матеріали не містять посилання на випадки, передбачені пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, за наявності яких судове рішення у малозначній справі підлягає касаційному оскарженню.

При цьому Верховним Судом досліджено та взято до уваги: ціну позову, предмет позову, складність справи, а також значення справи для сторін і суспільства й не встановлено випадків, передбачених пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України.

Відповідно до вимог пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»), умови прийнятності касаційної скарги, відповідно до норм законодавства, можуть бути суворішими, ніж для звичайної заяви. Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, процесуальні процедури у суді касаційної інстанції можуть бути більш формальними, особливо, якщо провадження здійснюється судом після їх розгляду судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції (рішення у справах: «Levages Prestations Services

v. France» від 23 жовтня 1996 року; «Brualla Gomez de la Torre v. Spain» від

19 грудня 1997 року).

Вказівка в резолютивній частині постанови Апеляційного суду міста Києва від 12 липня 2018 року про можливість її оскарження до Верховного Суду, не є підставою для відкриття касаційного провадження судом касаційної інстанції, оскільки оскаржені судові рішення ухвалені у малозначній справі.

Було б важко погодитись з тим, що Верховний Суд у ситуації, коли відповідне національне законодавство дозволило йому відфільтрувати справи, що надходять до нього, має бути пов'язаним з помилками нижчих судів при визначенні питання щодо надання комусь доступу до нього. В іншому випадку це може серйозно заважати роботі Верховного Суду і зробить неможливим виконання Верховним Судом своєї специфічної ролі. У прецедентній практиці Суду вже було підтверджено, що повноваження вищого суду щодо визначення своєї юрисдикції не можуть бути обмежені таким чином (ZUBAC v. CROATIA, № 40160/12, § 122, ЄСПЛ, від 05 квітня

2018 року).

З урахуванням наведеного, оскільки касаційну скаргу подано на судові рішення у малозначній справі, що не підлягають касаційному оскарженню, передбачених пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України випадків не встановлено, у відкритті касаційного провадження у справі слід відмовити.

Керуючись статтею 129 Конституції України, пунктом 2 частини шостої статті 19, пунктом 2 частини третьої статті 389, пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Солом?янського районного суду міста Києва від 12 квітня 2018 року та постанову Апеляційного суду міста Києва від 12 липня 2018 року в справі за позовом ОСОБА_1 до обслуговуючого гаражно-будівельного кооперативу «Олімпійський», треті особи: Головне територіальне управління юстиції у місті Києві, Солом'янська районна в місті Києві державна адміністрація, про визнання незаконним протоколу загальних зборів та зобов'язання вчинити певні дії.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя В. П. Курило