Номер провадження 2/754/4614/18
Справа №754/5630/18
16 серпня 2018 року Деснянський районний суд м. Києва у складі:
головуючого судді Зотько Т.А.,
за участі секретаря судового засідання Малинки А.Ю.,
позивача ОСОБА_1,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
Позивач у травні 2018 року звернулась до Деснянського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, посилаючись на те, що вони з відповідачем перебувають у зареєстрованому шлюбі з 21.10.2014 року. Мають спільного сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Оскільки спільне життя між ними не склалося, вони мають різні погляди на шлюб та сім'ю, з 06.03.2018 проживають окремо й не ведуть спільного господарства, фактично родина розпалась, а шлюб носить лише формальний характер, а відтак позивач змушена звертатись до суду з вказаним позовом.
Ухвалою судді від 05.05.2018 р. було відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду у підготовчому засіданні.
Ухвалою суду від 07.06.2018 було закрито підготовче провадження у справі та призначено її до розгляду по суті.
Позивач у судовому засіданні свої позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила суд про їх задоволення. Також пояснила суду, що відповідач 06.03.2017 вночі пішов з дому та не повернувся, на будь-які її намагання урегулювати непорозуміння не реагував, а тому саме з того часу вони проживають окремо та не ведуть спільного господарства, строк на примирення їй не потрібен, проти постановлення по справі заочного рішення не заперечувала.
Відповідач у судове засідання не з'явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с.26).
Згідно вимог ч.3 ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з'явилися в судове засідання без поважних причин.
Частиною третьою статті 223 ЦПК України передбачено, що якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.
На адресу суду від відповідача ані клопотань щодо перенесення розгляду справи з повідомленням про поважність причин неявки, ані відзиву на позовну заяву не надходило.
Враховуючи те, що у справі достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, позивач проти проведення заочного розгляду та постановлення по справі заочного рішення не заперечувала, суд вважав за можливе розглянути справу без участі відповідача на підставі доказів, які містяться в матеріалах справи та, враховуючи положення ст.ст. 280-281 ЦПК України постановити заочне рішення у справі.
Заслухавши вступне слово позивача, дослідивши зібрані в справі письмові докази, суд приходить до висновку про задоволення вимог позивача з огляду на наступне.
Судом встановлено, що між сторонами 21.10.2014 було укладено шлюб, який зареєстрований Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м.Києві, актовий запис №2167, що підтверджується відповідною копією свідоцтва про шлюб (а.с.5).
Сторони по справі мають спільного сина - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.7).
Згідно до положень ст. 1 Сімейного Кодексу України побудова сімейних відносин відбувається на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємоповаги та підтримки.
Відповідно до ст.ст. 21, 24 СК України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Частиною 3, 4 ст. 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.
Як свідчать пояснення позивача, вони з відповідачем з 06.03.2018 проживають окремо та не ведуть спільного господарства, сенсу зберігати сім'ю вона не вбачає, строк на примирення їй не потрібен.
Згідно ч.2 ст.112 Сімейного Кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.
З огляду на зазначене, суд дійшов висновку, що сім'я фактично розпалась та зберегти її неможливо, оскільки збереження сім'ї призведе до порушення інтересів позивача, тому є всі наявні підстави для задоволення позову щодо розірвання шлюбу.
Згідно ч.2 ст.114 Сімейного Кодексу України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Відповідно до вимог ч.1 ст.141 ЦПК України, підлягає стягненню з відповідача на користь позивача витрати по сплаті судового збору у розмірі 704,80 грн.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст.24, 110-112, 114 Сімейного Кодексу України, ст.ст.12, 13, 81, 128, 141, 223, 258-259, 263, 265, 273, 280-285, 289, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу- задовольнити.
Шлюб, зареєстрований 21.10.2014 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м.Києві (а/з № 2167) між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 - розірвати.
Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, уродженця с.Вікторівка Маньківського району Черкаської області, РНОКПП НОМЕР_1, (що проживає: АДРЕСА_1) на користь ОСОБА_1, РНОКПП НОМЕР_2, (що зареєстрована: АДРЕСА_2) витрати по сплаті судового збору у розмірі 704,80 грн..
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У випадку проголошення у судовому засіданні лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Повний текст судового рішення кладено 20.08.2018.
Суддя: