Справа № 699/454/18
Номер провадження 2/699/396/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.09.2018 року м.Корсунь-Шевченківський

Корсунь-Шевченківський районний суд Черкаської області в складі:

головуючого - судді Свитки С.Л.,

за участю секретаря судового засідання Таран О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в залі суду в м.Корсуні-Шевченківському цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 з участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: органу реєстрації в особі виконкому Набутівської сільської ради Корсунь-Шевченківського району Черкаської області про усунення перешкод у користуванні будинком шляхом визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням,

встановив:

08.05.2018 року позивач звернувся до суду з даним позовом і просить визнати відповідача таким, що втратив право користування житловим приміщенням, а саме будинком №1 по вул.Тупій в с.Деренковець Корсунь-Шевченківського району Черкаської області.

В обґрунтування свої вимог позивач вказав, що є власником будинку №1 по вул. Тупій в с.Деренковець Корсунь-Шевченківського району Черкаської області. Відповідач зареєстрований за вказаною адресою з травня 2015 року по даний час, але ніколи не проживав у будинку, тому позивач просить визнати ОСОБА_2 таким, що втратив право користування даним будинком.

Позивач ОСОБА_1 та його представник адвокат ОСОБА_3 в судове засідання не зявилися, звернулися до суду із заявою про розгляд справи у їхню відсутність, позовні вимоги підтримали.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з»явився, про дату, час, місце розгляду справи був повідомлений в порядку ч.11 ст.128 ЦПК України шляхом опублікування оголошення про його виклик на офіційному веб-сайті судової влади України, причини неявки не повідомив, відзив на позовну заяву не подав.

Від третьої особи надійшла заява про розгляд справи у їхню відсутність.

Згідно договору купівлі-продажу від 10.11.2009 року, який посвідчений приватним нотаріусом Корсунь-Шевченківського районного нотаріального округу ОСОБА_4, ОСОБА_5 передала, а ОСОБА_1 прийняв у власність належний продавцеві житловий будинок №1 по вул.Тупій в с.Деренковець Корсунь-Шевченківського району Черкаської області (а.с.7,8).

На підставі вказаного договору купівлі-продажу право власності на будинок було зареєстровано за ОСОБА_1 Корсунь-Шевченківським виробничим відділком комунального підприємства «Черкаське обласне об'єднане бюро технічної інвентаризації», реєстраційний номер 202567, що підтверджується витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно №24750848 від 10.12.2009 року (а.с.9).

Відповідач ОСОБА_2 зареєстрований ІНФОРМАЦІЯ_1 з 26.05.2015 року, що зазначено у довідці виконавчого комітету Набутівської сільської ради від 21.05.2018 року №95 (а.с.38).

Згідно акту обстеження домогосподарства від 03.05.2018 року ОСОБА_2 зареєстрований у ІНФОРМАЦІЯ_2, але не проживає з травня 2015 року (а.с.10). Вказане також підтверджується довідкою виконавчого комітету Набутівської сільської ради від 18.05.2018 року №245 (а.с.11).

Зясувавши обставини справи та перевіривши їх доказами, суд вважає, що даний позов підлягає до повного задоволення.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 є власником житлового будинку №1 по вул.Тупій в с.Деренковець Корсунь-Шевченківського району Черкаської області.

Відповідач ОСОБА_2 не перебуває в родинних відносинах з позивачем ОСОБА_1, з травня 2015 року зареєстрований за даною адресою, але не проживає і ніколи не проживав.

У правовій позиції Верховного Суду України у справі №6-709цс16 від 16.11.2016 року зазначено, що частиною першою статті 383 ЦК України та статтею 150 ЖК УРСР закріплені положення, відповідно до яких громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей та інших осіб, мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд.

Частиною першою статті 156 ЖК УРСР передбачено, що члени сім'ї власника жилого будинку, які проживають разом із ним у будинку, що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку, якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням.

Аналогічну норму містить також стаття 405 ЦК України.

Відповідно до частини четвертої статті 156 ЖК України до членів сім'ї власника відносяться особи, зазначені в частині другій статті 64 цього Кодексу, а саме подружжя, їх діти і батьки. Членами сім'ї власника може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з ним і ведуть з ним спільне господарство.

За змістом зазначених норм матеріального права правом користування житлом, який знаходиться у власності особи, мають члени сім'ї власника нарівні з власником будинку, якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням, а також інші особи, якщо вони постійно проживають разом з ним і ведуть з ним спільне господарство.

Згідно з положеннями статті 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Аналіз зазначеної норми дає підстави для висновку про те, що власник має право вимагати від осіб, які не є членами його сім'ї, а також не відносяться до кола осіб, які постійно проживають разом з ним і ведуть з ним спільне господарство, усунення порушень свого права власності у будь-який час.

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні" однією з підстав для зняття особи з реєстрації місця проживання є рішення суду про позбавлення права користування житловим приміщенням.

Відповідно до ст.3 Закону України "Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні" органами реєстрації є виконавчий орган сільської, селищної або міської ради, сільський голова (у разі якщо відповідно до закону виконавчий орган сільської ради не утворено), що здійснює реєстрацію, зняття з реєстрації місця проживання особи на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці, на яку поширюються повноваження відповідної сільської, селищної або міської ради.

Таким чином, враховуючи, що відповідач не є власником будинку №1 по вул.Тупій в с.Деренковець Корсунь-Шевченківського району Черкаської області, в родинних відносинах з позивачем не перебуває, зареєстрований за даною адресою, факт реєстрації відповідача порушує право власності позивача на даний будинок, створює незручності, оскільки позбавляє можливості в повній мірі вільно реалізувати повноваження власника - володіти, користуватися та розпоряджатися будинком, тому суд приходить до висновку про задоволення позову.

Задовольняючи позов, суд стягує з відповідача на користь позивача судові витрати зі сплати судового збору в сумі 704,80 грн відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 263-265 ЦПК України, суд

вирішив:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 з участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: органу реєстрації в особі виконкому Набутівської сільської ради Корсунь-Шевченківського району Черкаської області про усунення перешкод у користуванні будинком шляхом визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням- задовольнити повністю.

Визнати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстрованого ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт серії АВ №796871 виданий Староміським РВ УМВС України у Вінницькій області, інші відомості суду не відомі, таким, що втратив право користування будинком №1 по вул.Тупій в с.Деренковець Корсунь-Шевченківського району Черкаської області.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстрованого ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт серії АВ №796871 виданий Староміським РВ УМВС України у Вінницькій області, інші відомості суду не відомі, на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4, жителя та зареєстрованого ІНФОРМАЦІЯ_5, РНОКПП НОМЕР_1, інші відомості суду не відомі, судові витрати зі сплати судового збору в сумі 704,80 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Апеляційна скарга може бути поданою до апеляційного суду Черкаської області через Корсунь-Шевченківський районний суд протягом 30 днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя ОСОБА_6.