Справа № 2-3255/11
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 травня 2018 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва в складі головуючого судді Гребенюка В.В., за участю секретаря судового засідання Мишак І.Ю., розглянувши повторну заяву представника третьої особи - ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , про скасування заходів забезпечення позову від 29.08.2011 року у цивільній справі № 2-3255/11 за позовом ОСОБА_3 до ГУЮ в м. Києві, третя особа: ОСОБА_1 , про визнання свідоцтва про право на спадщину за законом недійсним, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні суду перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до ГУЮ в м. Києві, третя особа: ОСОБА_1 , про визнання свідоцтва про право на спадщину за законом недійсним.

14.11.2011 р. задоволено частково позов ОСОБА_3 до ГУЮ в м. Києві, третя особа: ОСОБА_1 , про визнання свідоцтва про право на спадщину за законом недійсним, заходи забезпечення позову одночасно з винесенням рішення не скасовані.

17.02.2017 р. позивач звернулась до суду та просила скасувати заходи забезпечення позову.

Ухвалою суду від 27.03.2017 р. заяву ОСОБА_3 про скасування заходів забезпечення позову - задоволено, скасовано заходи забезпечення позову у вигляді накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 .

17.02.2017 року до суду надійшла аналогічна заява від представника третьої особи про скасування заходів забезпечення позову, застосованих Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 29.08.2011 р. В обґрунтування заяви посилається на те, що накладений арешт на квартиру не знятий, та при вирішенні справи - питання скасування заходів забезпечення позову не вирішено.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.05.2018 р. - головуючого суддю визначено Гребенюка В.В.

Дослідивши заяву та матеріали справи, суд прийшов до наступного висновку.

Відповідно до п. 11 Розділу ХІІІ Перехідні положення Цивільного процесуального кодексу України заяви і скарги, подані до набрання чинності цією редакцією Кодексу, провадження за якими не відкрито на момент набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цієї редакції Кодексу. Такі заяви чи скарги не можуть бути залишені без руху, повернуті або передані за підсудністю, щодо них не може бути прийнято рішення про відмову у прийнятті чи відмову у відкритті провадження за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу, якщо вони подані з додержанням відповідних вимог процесуального закону, які діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо, є таке, що набрало законної сили, рішення чи ухвала суду про закриття провадження у справі між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, або є судовий наказ, що набрав законної сили, за тими самими вимогами.

Судом встановлено, що Ухвалою суду від 27.03.2017 р. скасовано заходи забезпечення позову у вигляді накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 (а.с. 244-245, Т.1).

Копію ухвали було направлено сторонам у справі для відома та, зокрема, позивач та третя особа ОСОБА_1 її отримали особисто, про що свідчить поштове повідомлення, яке міститься в матеріалах справи (а.с.248а,248б, Т.1).

Зазначена Ухвала сторонами не оскаржена та на даний час набрала законної сили.

Однак, третя особа звернулась до суду із аналогічною заявою про скасування заходів забезпечення позову, зазначаючи про не вирішеність судом питання про скасування заходів забезпечення позову.

Відповідно до ч. 1 ст. 158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Відповідно до ч. 4 ст. 158 ЦПК України, за результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала.

Відповідно до ст. 149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних права бо інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

З огляду на зміст зазначеної норми метою вжиття таких заходів є забезпечення реального виконання відповідного рішення суду. Метою вжиття заходів забезпечення позову є охорона матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують за його позовом реальне виконання позитивно прийнятого рішення, у разі прийняття такого. Забезпечення позову покликано, не порушуючи принципів змагальності і процесуального рівноправ`я сторін, на вжиття негайних заходів, направлених на недопущення утруднення чи неможливості виконання судового рішення, а також перешкодити спричиненню значної шкоди заявнику.

Відповідно до роз`яснень, даних у п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер та діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті.

Враховуючи викладене, а також приймаючи до уваги те, що процесуальне рішення по справі прийнято, наявна Ухвала суду про скасування заходів забезпечення позову, у зв`язку з чим, у прийнятті повторної заяви про скасування заходів забезпечення позову слід відмовити.

На підставі викладеного, та керуючись ст.ст. 158, 260, 186 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

У прийнятті зави представника третьої особи - ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , про скасування заходів забезпечення позову від 29.08.2011 року у цивільній справі № 2-3255/11 за позовом ОСОБА_3 до ГУЮ в м. Києві, третя особа: ОСОБА_1 , про визнання свідоцтва про право на спадщину за законом недійсним - відмовити;

Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги через Подільський районний суд м. Києва;

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя В.В. Гребенюк