Провадження №: 2/752/5400/18
18.12.2018 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі:
головуючого судді Плахотнюк К.Г.,
за участі секретаря судового засідання Веременко Т.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі з 14.10.2014 року. Від шлюбу мають дочку - ОСОБА_3, яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 року. Позивачка звернулася до суду з позовом, в якому просить розірвати шлюб, посилаючись на те, що їх з відповідачем спільне життя не склалося, близько двох років тому відповідач залишив сім»ю та припинив з нею спілкуватися, утримувати дочку, фактичні шлюбні відносини між ними припинено, спільного господарства не ведуть. Стверджувала, що сім»я фактично припинила своє існування, неможливість їх примирення та збереження шлюбу, Просила шлюб з відповідачем розірвати, що буде відповідати її інтересам, після розірвання шлюбу відновити їй дошлюбне прізвище.
У судовому засіданні позивачка відсутня, подала до суду заяву про розгляд справи без її участі, повідомила суд, що заявлені вимоги з зазначених у позовній заяві підстав підтримує, проти ухвалення заочного рішення не заперечує.
Відповідач у судове засідання не з»явився, про його дату та місце повідомлявся у встановленому законом порядку, однак судову повістку повернуто до суду з відміткою відділу зв»язку про причини повернення - за закінченням встановленого строку зберігання.
З огляду на викладене, врахувавши думку позивачки, суд визнав за можливе розглянути справу за відсутності сторін, ухвалити заочне рішення на підставі наявних у ній даних.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, оскільки судом встановлено, що сторони проживають окремо, не ведуть спільного господарства, у них не має спільного бюджету, позивачка не бажає відновлювати подружні стосунки. Подальше перебування у шлюбі сторін у справі буде суперечити її інтересам.
Відповідно до вимог ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, або інтересам дитини що мають істотне значення, а правилами ст. 113 цього ж Кодексу встановлено, що особа, яка змінила своє прізвище у зв»язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
З огляду на викладене, суд вважає встановленим, що за зазначених вище обставин збереження сімўї буде суперечити інтересам сторін у справі. Шлюб сторін існує формально і може бути розірваний, на вимогу позивачки відновити їй дошлюбне прізвище.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 104,110,112 СК України, ст.ст. 4,6,23,27,76,141,259,263,280 ЦПК України, -
позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 14 жовтня 2014 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану Солом»янського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис - № 2924, розірвати.
Відновити ОСОБА_1 дошлюбне прізвище - «ОСОБА_1».
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано , набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення або складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Рішення може бути оскаржене позивачем в апеляційному порядку.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Суддя К.Г. Плахотнюк