У Х В А Л А

Іменем України

07 серпня 2018 року Деснянський районний суд м.Києва у складі:

головуючого судді Зотько Т.А.

за участю секретаря судових засідань Малинки А.Ю.

представника відповідача ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про стягнення боргу, -

В С Т А Н О В И В:

28.11.2016 року позивач звернувся до суду з позовною заявою до відповідача про стягнення боргу у розмірі 1987200 грн., відшкодування моральної шкоди у розмірі 5000 грн. та судового збору у загальному розмірі 7165,61 грн.

Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва від 23.12.2016 відкрито провадження у справі.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями вказана цивільна справа передана судді Зотько Т.А.

05.02.2018 ухвалою суду було закрито підготовче провадження у справі, та призначено її до розгляду у судовому засіданні.

Позивач та її представник - ОСОБА_5 у судове засідання 07.08.2018 повторно не з'явились, про час, дату та місце розгляду справи повідомлялись судом належним чином, шляхом направлення рекомендованої поштової кореспонденції суду.

Станом на день проведення судового засідання у справі до суду повернулися - поштове повідомлення про вручення представнику судової повістки про виклик до суду на 07.08.2018 де міститься відповідний підпис представника позивача від 18.06.2018 та направлена на адресу позивача поштова кореспонденція з відміткою про закінчення її терміну зберігання у поштовому відділенні.

Положеннями ч.5 ст.130 ЦПК України визначено, що вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі, а тому відповідно до приписів даної норми у даному випадку позивач вважається повідомленою про розгляд справи.

При цьому про причини неявки до суду ані позивач, ані її представник суду не повідомили, клопотань про перенесення слухання справи не направляли.

Представник відповідача - ОСОБА_2 в судовому засіданні зазначив що сторона відповідача не визнає пред'явлені ОСОБА_3 позовні вимоги, у зв'язку із їх не обґрунтованістю, вважав, що позивач та її представник не з'являються до суду через неможливість довести свої позовні вимоги. Крім того, представником відповідача було подано до суду заяву про застосування строків позовної давності, та зазначено про доцільність залишення позовних вимог без розгляду, у зв'язку із повторною неявкою сторони позивача до суду.

Заслухавши думку представника відповідача, дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд приходить до наступного.

Відповідно до положень ч.3 ст.131 Цивільного процесуального кодексу України, учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з'явились в судове засідання без поважних причин.

За нормами ч. 5 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез'явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Як вбачається з матеріалів справи, сторона позивача повторно не з'явилась в судове засідання, докази, які мали підтвердити поважність причини такої неявки до суду не надано, позивач не скористалась процесуальним правом подати заяву про розгляд справи у її відсутність, в той же час проведення розгляду справи без участі позивача суперечить положенням цивільного процесуального законодавства.

Так, згідно з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду об'єктивно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

А відтак, беручи до уваги вище наведене, суд дійшов висновку, що відповідно до вимог цивільного процесуального законодавства повторна неявка позивача в судове засідання є підставою для залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про стягнення боргу.

Згідно ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 209, 210, 223, 257, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про стягнення боргу - залишити без розгляду.

Роз'яснити, що після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, позивач має право звернутись до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена протягом 15 днів з дня її проголошення шляхом подання безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва апеляційної скарги. В разі оголошення вступної та резолютивної частини ухвали або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи строк оскарження ухвали обчислюється з дня складання її повного тексту.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, а у разі постановлення ухвали поза межами судового засідання або в судовому засідання у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи - з моменту підписання ухвали суддею (суддями).

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Повний текст ухвали суду складено 10.08.2018.

Суддя