Справа №731/290/18
Провадження №2/731/135/18
У Х В А Л А

07 серпня 2018 року смт.Варва

Варвинський районний суд Чернігівської області в складі

головуючого судді Савенка А.І.,

за участю секретаря Коваленка В.В.,

позивача ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в с.м.т. Варва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Озерянської сільської ради Варвинського району Чернігівської області, про визнання права власності на спадкове майно, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Варвинського районного суду Чернігівської області перебуває вказана цивільна справа.

При підготовці справи до розгляду, судом ставилось питання про остаточний предмет та підстави позову. Позивач ОСОБА_1 в судовому засіданні пояснень, які б давали змогу зрозуміти вказані обставини не надала.

Визначальними фактами при зясуванні обставин справ про спадкування є наступні обставини:

1.Безпосередньо факт смерті спадкодавця.

2.Належність спадкодавцю майна або прав на момент смерті, і входження їх до спадкової маси.

3.Належність позивача до відповідної черги спадкування.

4.Доведення факту прийняття позивачем спадщини за законом або заповітом.

5.Доведення факту неможливості отримання спадщини у встановленому порядку.

При цьому, слід вказати, що позивач повинен обґрунтувати і юридичні підстави позову, на які він посилається. Так, юридичними підставами можуть бути ті нормативні акти, які діяли на момент смерті спадкодавця.

У залежності від підстав позову, та предмету слід визначати і відповідачів, які мають бути належними. Для даної категорії справ коло відповідачів в залежності від підстав та предмету може різнитись та включати: відповідну територіальну громаду, відповідну районну РДА, ГУ Держкомзему, правонаступників КСП, осіб, які подали заяви про прийняття спадщини.

Так, позивач ОСОБА_1 в другому абзаці позовної заяви вказує, що спадкодавцю належала земельна ділянка, розміро 4,87 умовних кадастрових га, однак, у четвертому абзаці посилається на те, що мати мала сертифікат на право на земельну частку (пай), ОСОБА_2 ЙОГО, а взамін сертифіката було виготовлено державний акт на право приватної власності. Посилається на неможливість видачі дублікату Державного акту на земельну ділянку, при цьому повідомляє, що оголошення в газеті давала про втрату сертифікату. Більш того, із пояснень вбачається, що вона зверталась із заявою про прийняття спадщини у вигляді права на земельну частку (пай), а в прохальній частині ставиться питання про визнання права власності на 1/3 частину земельної ділянки, навіть без зазначення на документ, який підтверджує право власності. Суд вказує, що навіть такий вимір «земельної ділянки» як УМОВНІ ОСОБА_3 не може бути застосовано до виділеної земельної ділянки, право на яке посвідчується Державним актом, оскільки в подібних документах міститься посилання на розмір у «гектарах», в свою чергу до ПРАВА на земельну частку (пай), яке посвідчується сертифікатом, не застосовується поняття «ЗЕМЕЛЬНА ДІЛЯНКА», оскільки сертифікат посвічує право на отримання такої ділянки.

Посилаючись на юридичну неграмотність, та той факт, що позовну заяву готував адвокат, пояснень, щодо того що ж є предметом позову земельна ділянка, право на яке підтверджується Державним актом або право на земельну частку (пай), що підтверджується сертифікатом, надати суду не змогла.

Така невизначеність із предметом позову не дає можливості суду надати адекватну оцінку обґрунтованості позовних вимог, та відповідності всих перелічених вище обставин, створює в подальшому для позивача можливість зловживати своїми процесуальними правами, маніпулюючи двояким трактуванням позовних вимог, що є на думку суду неприпустим. Вказаний недолік підлягає виправленню.

Відповідно до п. 3, 5, 6 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обовязковий досудовий порядок урегулювання спору.

Як передбачено ч. 11 ст. 187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня вручення позивачу ухвали.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст.187 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Озерянської сільської ради Варвинського району Чернігівської області, про визнання права власності на спадкове майно залишити без руху.

Зазначені в ухвалі недоліки мають бути усунені позивачем протягом 5-ти днів з дня отримання ним копії ухвали.

Розяснити позивачу, що у випадку невиконання ним вимог ухвали, позовна заява на підставі ч. 2 ст. 185 ЦПК України буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Савенко А.І.