АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
УХВАЛА

Головуючий у суді першої інстанції: Астахова О.О.

Справа № 755/11485/17

№ апеляційного провадження: 22-ц/796/7181/2018

06 серпня 2018 року м. Київ

Суддя Апеляційного суду м. Києва Гаращенко Д.Р., перевіривши відповідність ст.ст. 355-356 ЦПК України апеляційної скарги Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» на ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 13 лютого 2018 року у справі за заявою ОСОБА_2 про скасування рішення Постійно діючого третейського суду при Асоціації українських банків від 12.12.2014 року у справі за позовом Публічного акціонерного банку «Укрсоцбанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

Згідно з ч. 6 ст. 147 Закону України від 02 червня 2016 року № 1402-VIII &quri;Про судоустрій і статус суддів&qu с; у разі ліквідації суду, що здійснює правосуддя на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці (відповідних адміністративно-територіальних одиниць), та утворення нового суду, який забезпечує здійснення правосуддя на цій території, суд, що ліквідується, припиняє здійснення правосуддя з дня опублікування в газеті &quга;Голос України&quУк; повідомлення голови новоутвореного суду про початок роботи новоутвореного суду.

Відповідно до п. 3 розділу XII &qug=;Прикінцеві та перехідні положення&q?ло; Закону України від 02 червня 2016 року № 1402-VIII &qung;Про судоустрій і статус суддів&qu с; апеляційні суди, утворені до набрання чинності цим Законом, продовжують здійснювати свої повноваження до утворення апеляційних судів у відповідних апеляційних округах.

Підпунктом 8) п. 1 Розділу XIII &qug=;Перехідні положення&q?ло; ЦПК України (в редакції Закону № 2147-VIII від 03.10.2017) установлено, що до утворення апеляційних судів в апеляційних округах їхні повноваження здійснюють апеляційні суди, у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

У липні 2017 року ОСОБА_2 звернулась до суду із заявою про скасування рішення Постійно діючого третейського суду при Асоціації українських банків від 12.12.2014 року у справі за позовом Публічного акціонерного банку «Укрсоцбанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 13 лютого 2018 року заяву було задоволено.

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, ПАТ «Укрсоцбанк», 23 липня 2018 року подав апеляційну скаргу.

Справа підлягає поверненню до суду першої інстанції за для усунення недоліків, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.2 ст.347 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання.

Положеннями ст.248 ЦПК України встановлено, що усудовому засіданні секретар судового засідання забезпечує ведення протоколу судового засідання, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

У протоколі судового засідання зазначаються такі відомості:

1) рік, місяць, число і місце судового засідання;

2) найменування суду, який розглядає справу, прізвища та ініціали судді, секретаря судового засідання;

3) справа, що розглядається, імена (найменування) сторін та інших учасників справи;

4) порядковий номер вчинення процесуальної дії;

5) назва процесуальної дії;

6) час вчинення процесуальної дії;

7) ухвали суду, постановлені в судовому засіданні, не виходячи до нарадчої кімнати;

8) інші відомості, визначені цим Кодексом.

Протокол судового засідання ведеться секретарем судового засідання та підписується ним невідкладно, але не пізніше наступного дня після судового засідання і приєднується до справи.

Як вбачається з матеріалів справи, останньою процесуальною дією вчиненою судом 13 лютого 2018 року було ухвалення рішення про закінчення стадії дослідження матеріалів справи. (а.с.167)

В той же час згідно наявних в матеріалах справи документів вбачається, що 13 лютого 2018 року судом першої інстанції було прийнято рішення за заявою ОСОБА_2, що передбачає вихід суду до нарадчої кімнати та подальше його проголошення.

Відповідно до ч.ч. 1, 6, 7, 8 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.Про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою. Ухвалу про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку може бути оскаржено у порядку, встановленому цим Кодексом.

Згідно протоколу судового засідання від 13 лютого 2018 року представником ОСОБА_2 - ОСОБА_3 було заявлено клопотання про поновлення строку для звернення до суду з заявою про скасування рішення третейського суду. Дане клопотання було задоволено судом першої інстанції на місці без виходу в нарадчу кімнату. Жодного обґрунтування визнання заявлених представником причин пропуску поважними не містить. (а.с.167)

Враховуючи вимоги вищенаведених норм постановлення такого рішення суду без виходу нарадчу кімнату є неможливим.

Відповідно до ч. 3 ст. 365 ЦПК України якщо під час вивчення матеріалів справи суд виявить нерозглянуті зауваження на правильність і повноту фіксування судового процесу технічними засобами, нерозглянуті письмові зауваження щодо повноти чи неправильності протоколу судового засідання, невирішене питання про ухвалення додаткового рішення, суд постановляє ухвалу із зазначенням строку, протягом якого суд першої інстанції має усунути недоліки.

За наведених обставин, справа підлягає поверненню до суду першої інстанції для усунення зазначених недоліків.

Керуючись ч. 3 ст. 365 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Повернути справу за апеляційною скаргою Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» на ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 13 лютого 2018 року у справі за заявою ОСОБА_2 про скасування рішення Постійно діючого третейського суду при Асоціації українських банків від 12.12.2014 року у справі за позовом Публічного акціонерного банку «Укрсоцбанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, до суду першої інстанції для усунення зазначених недоліків.

Встановити суду першої інстанції строк для усунення зазначених недоліків до 30 серпня 2018 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д.Р.Гаращенко