У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03.10.2018 року

м. Лозова Харківської області

Суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області

ОСОБА_1,

Справа № 629/3034/18

Номер провадження 2/629/1191/18

позивач ОСОБА_2

відповідач ОСОБА_3

розглянувши цивільну справу про стягнення завдатку та моральної шкоди

в с т а н о в и в :

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що 06 лютого 2018 року між нею та відповідачкою в агентстві нерухомості, був підписаний договір завдатку, за яким вона, як покупець, передала майбутньому продавцю ОСОБА_3 гарантійний задаток у суму 15000,00 грн. по майбутньому договору купівлі-продажу квартири, яка знаходиться за адресою: м. Лозова, м-н 5АДРЕСА_1. Вказаний договір було підписано ними та було передано ОСОБА_3 оговорені 15000,00 грн. Також договором було передбачено строк нотаріального посвідчення договору купівлі-продажу квартири до 20 лютого 2018 року. Окрім цього, договором було передбачено строк нотаріального посвідчення договору купівлі-продажу до 20.02.2018 року. В договорі завдатку було узгоджено, що з урахуванням суми завдатку, вартість квартири складає 190 00 грн. та покупець оплачує витрати по оформленню документів в сумі 5700 грн. та 6400 грн. за послуги нотаріуса. Залишок вартості суми за квартиру склав 175 000 грн. Також в день підписання договору завдатку, була написана розписка власноруч ОСОБА_3 та остання передала їй ключі від квартири і вона оселилась в неї. 15 лютого 2018 року вона та ОСОБА_3 зустрілися у нотаріуса для підписання між ними та посвідчення нотаріусом договору купівлі-продажу квартири, однак цього не вдалося зробити, бо квартира за адресою: м. Лозова, м-н 5АДРЕСА_1 перебуває у Єдиному реєстрі заборон відчуження обєктів нерухомого майна, тобто виявлено обтяження спірного нерухомого майна. Оскільки укласти договір купівлі-продажу квартири в оговорені строки стало неможливим, вона запропонувала ОСОБА_3 повернути кошти, які остання отримала за договором завдатку, але їй було відмовлено. До цього часу грошові кошти так і не були повернуті, а зі спірної квартири їй довелось зїхати за вимогою ОСОБА_3, у звязку з чим вона понесла великі збитки, по перевезенню речей. Також позивач зазначила, що у всіх підписаних документах нею, замість неї була вказана її донька, як потенційний покупець житла, проте це не відповідає дійсності, оскільки договір завдатку підписувала та передавала кошти саме вона. Оскільки договір купівлі-продажу не було укладено з вини відповідача, оскільки остання могла та повинна була передбачити вказану вище обставину та мала заздалегідь перевірити, чи не перебуває квартира в арешті, проте нею нічого не було зроблено, і вони не змогли укласти договір купівлі-продажу до 20.02.2018 року, як це було передбачено п. 3 Договору, тому є всі підстави для стягнення з відповідача завдатку у подвійному розмірі. Окрім цього, порушенням зобовязання з боку відповідача їй було спричинено матеріальні збитки на суму на суму 22000 грн., які складаються з 10000 грн. кошти, витрачені нею на послуги транспортної компанії, яка здійснювала перевезення її речей з однієї квартири до іншої та 12000 грн., які позивачкою були втрачені на курсі гривні до долара США, отже станом на лютий 2018 року, коли нею купувався долар США, за вимогою відповідача, курс останнього до гривні становив 28,10, а зараз курс складає 25,90 грн. Крім того, незаконними діями відповідача їй було завдано моральна шкода, яку вона оцінює в 10000,00 гривень, яка полягає у тому, що вона переносить переживання, для відновлення її порушених прав змушена прикладати додаткові зусилля, які тягнуть за собою як додаткові витрати, так і порушення сталого життєвого укладу. На підставі вищевикладеного просила стягнути з ОСОБА_3 на її користь суму завдатку у подвійному розмірі - 30000,00 гривень, матеріалі збитки у розмірі 22000,00 гривень, та моральну шкоду у розмірі 10000,00 гривень.

11.09.2018 року провадження у справі відкрито та ухвалено проводити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

01.10.2018 року від відповідача до суду надійшло клопотання, в якому відповідач категорично заперечує проти розгляду даної справи у спрощеному позовному провадженні та одночасно просить призначити справу до розгляду згідно вимог ст. 279 ЦПК України з повідомленням сторін.

Розглядаючи клопотання відповідача суд зважає на таке.

Відповідач категорично заперечує проти розгляду даної справи у спрощеному позовному провадженні.

Враховуючи, що розгляд цивільних справ позовного провадження може бути проведений в порядку спрощеного або загального позовного провадження, суд розглядає клопотання відповідача в даній часті в порядку ч. 4 ст. 277 ЦПК України.

Законодавець в ч. 4 ст. 274 ЦПК України чітко встановлює перелік справ, які не можуть бути розглянуті в порядку спрощеного позовного провадження.

Зазначена справа відноситься до справ незначної складності, для якої пріоритетним є швидке вирішення справи.

Суд керуючись ч. 4 ст. 277 ЦПК України, не убачає підстав для розгляду даної справи в порядку загального позовного провадження.

Щодо клопотання відповідача в частині розгляду справи згідно ст. 279 ЦПК України з повідомленням сторін, то при його розгляді суд доходить такого висновку.

Ухвалою судді від 11.09.2018 року було відкрито провадження у справі, відповідачу було визначено 15 денний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву.

Розяснено сторонам їх право на звернення до суду, в передбачений ч. 2 ст. 279 ЦПК України строк, з клопотанням про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін.

За ч. 7 ст. 279 ЦПК України клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву.

Відповідач ухвалу про відкриття провадження у справі отримав 15.09.2018 року. Від відповідача 24.09.2018 року на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву, та 01.10.2018 року відповідач звернувся з клопотанням в порядку ст. 279 ЦПК України.

За таких обставин, суд задовольняє клопотання відповідача про проведення розгляду з повідомленням сторін, залишаючи без задоволення клопотання в частині розгляду справи в порядку загального позовного провадження.

Керуючись ст. 279 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в:

Клопотання відповідача ОСОБА_3 про розгляд справи в порядку загального позовного провадження залишити без задоволення.

Клопотання відповідача ОСОБА_3 про проведення розгляду з повідомленням сторін задовольнити.

Розгляд справи проводити в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Призначити судове засідання у справі на 12 жовтня 2018 року о 09:00 годині в залі Лозівського міськрайонного суду Харківської області.

Розяснити сторонам по справі, що: позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу; позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження; відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені ЦПК України.

У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за пять днів до початку першого судового засідання у справі.

У разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої та частинами третьою і четвертою ст. 49 ЦПК України, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у рішенні суду.

При розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань.

Будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: 1) повне найменування (для юридичних осіб) або імя (прізвище, імя та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); 2) найменування суду, до якого вона подається; 3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; 4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; 5) підстави заяви (клопотання, заперечення); 6) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення); 7) інші відомості, що вимагаються цим Кодексом.

Вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Іноземна юридична особа подає документ, що є доказом її правосубєктності за відповідним іноземним законом (сертифікат реєстрації, витяг з торгового реєстру тощо).

Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, - до початку першого судового засідання у справі.

У заяві про виклик свідка зазначаються його імя, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити.

Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з обєктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними.

Ухвали окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку згідно ст.ст. 353, 354, 355, п. 15.5 Розділу ХІІІ Перехідні положення ЦПК України.

Суддя К.Ш. Харабадзе