Провадження № 2/760/3841/18
Справа №760/2066/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 серпня 2018 р. Солом'янський районний суд м. Києва

в складі головуючого судді Кушнір С.І.,

за участю секретаря Гаєвської С.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Петренко Олена Василівна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 23.01.2018 р. звернувся до суду з позовом і просить визначити позивачу ОСОБА_1, додатковий строк тривалістю в один місяць для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_3.

В обґрунтування заявлених вимог зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_4 померла ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, що постійно проживала за адресою: АДРЕСА_1. Після смерті померлої залишилось:

-? частина житлового будинку АДРЕСА_1 та ? земельної ділянки площею 0,0520 га, кадастровий номер земельної ділянки НОМЕР_2, місце розташування АДРЕСА_1;

-? частина житлового будинку АДРЕСА_1 та ? земельної ділянки площею 0,0520 га, кадастровий номер земельної ділянки НОМЕР_2, місце розташування АДРЕСА_1, які померла ОСОБА_3 прийняла у спадщину від свого сина ОСОБА_4, але свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті сина ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_4 не оформила.

Позивач зазначає, що вищевказані обставини підтверджуються витягом про реєстрацію в спадковому реєстрі № 31022825 від 11.07.2012 р., Технічним паспортом на жилий будинок (домоволодіння), Державним актом на право приватної власності на землю, виданого ОСОБА_4 НОМЕР_3 від 10 серпня 2000 року, Державним актом на право приватної власності на землю, виданого ОСОБА_3 НОМЕР_4 від 10 серпня 2000 року, витягом з Державного земельного кадастру про земельну ділянку №НВ-017 від 28.12.2017 року.

Відповідно до заповіту від 15 червня 2012 року, номер у спадковому реєстрі №52958681, все своє майно померла ОСОБА_3 заповіла позивачу ОСОБА_1 Згідно заповіту позивач є єдиним спадкоємцем померлої.

Позивач зазначає, що для отримання спадщини він не зміг у встановлений строк звернутись із заявою до нотаріальної контори про прийняття спадщини, оскільки йому не було відомо про існування заповіту, що знайшовся разом з іншими документами лише 28.12.2017 р. під час перегляду речей померлої.

Того ж дня, 28.12.2017 р. позивач звернувся із заявою до Державного земельного кадастру для отримання витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку. 12.01.2018 р. він отримав витяг з Державного земельного кадастру, згідно якого ? частина земельної ділянки площею 0,0520 га, кадастровий номер земельної ділянки НОМЕР_2 належить ОСОБА_4, ? земельної ділянки належить ОСОБА_3.

Після отримання витягу з Державного земельного кадастру, 12.01.2018 р. ОСОБА_1 звернувся до нотаріальної контори - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Петренко О.В. із заявою про прийняття спадщини, яку надіслав на адресу листом з рекомендованим повідомленням про вручення Р 510.

Постановою від 15.01.2018 р. Вих. 08/02-14, позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_3, у зв'язку з пропущенням шестимісячного строку для прийняття спадщини.

ОСОБА_1 вважає причини пропуску ним строку для прийняття спадщини поважними, адже до 28.12.2017 р., йому не було відомо про існування заповіту.

З огляду на викладене, ОСОБА_1 просив позов задовольнити.

Позивач в судовому засіданні позов підтримав в повному обсязі та просив його задовольнити, зазначив, що не міг вчасно звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_3, оскільки не знав про існування заповіту.

Представник позивача в судовому засіданні позов підтримав та просив його задовольнити з підстав викладених в позові.

Представник відповідача - Київської міської ради в судове засідання не з'явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином.

Згідно вимог ст. 280 Цивільного Процесуального Кодексу України, якщо відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання та не з'явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Виходячи з цього, суд, вважає за можливе ухвалити заочне рішення у справі на підставі наявних доказів.

Третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Головного територіального управління юстиції у м. Києві Петренко О.В. в судове засідання не з'явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином. Подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності.

Суд, заслухавши позивача, представника позивача, вивчивши матеріали справи, вважає що позовна заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

В судовому засіданні встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_4 померла ОСОБА_3, що підтверджується свідоцтвом про смерть, серії НОМЕР_5 від 13.06.2016 р.

Після смерті померлої ОСОБА_3, відкрилась спадщина на:

-? частин житлового будинку АДРЕСА_1 та ? земельної ділянки площею 0,0520 га, кадастровий номер земельної ділянки НОМЕР_2, місце розташування АДРЕСА_1.

Згідно інформаційної довідки Київського міського бюро технічної інвентаризації №ПБ-2016 №1296 від 10.08.2016 р. вбачається, що житловий будинок АДРЕСА_1 на праві власності зареєстровано на ім'я: ? частина за ОСОБА_3 на підставі свідоцтва про право власності на спадщину, виданого 1-ю Київською державною нотаріальною конторою 14.03.1986 року, №7н-3979, зареєстрованого в Бюро 04.04.1986 р. за реєстровим №11499 в реєстровій книзі д. 57-22 та ? частина за ОСОБА_4 на підставі свідоцтва про право на спадщину, виданого 1-ю Київською державною нотаріальною конторою 14.03.1986 р. №7н-3979, зареєстрованого в Бюро 04.04.1986 р. за реєстровим №11499 в реєстровій книзі д. 57-22.

Відповідно до свідоцтва про смерть, серії НОМЕР_6 від 21.05.2012 р. вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_5. помер ОСОБА_4.

Після смерті ОСОБА_4, його мати ОСОБА_3 успадкувала ? частину житлового будинку АДРЕСА_1 та ? земельної ділянки площею 0,0520 га, кадастровий номер земельної ділянки НОМЕР_2, місце розташування АДРЕСА_1.

Відповідно до заповіту від 15 червня 2012 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Панченко А.П. та зареєстрованого в реєстрі за №856 вбачається, що померла ОСОБА_3 все своє майно заповіла позивачу ОСОБА_1

12.01.2018 р. ОСОБА_1 звернувся до нотаріальної контори - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Петренко О.В. із заявою про прийняття спадщини, що підтверджується відміткою про прийняття Вх. №02/02-14 від 12.01.2018 р.

Постановою від 15.01.2018 р. Вих. 08/02-14, позивачу ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_3, у зв'язку з пропущенням шестимісячного строку для прийняття спадщини.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом зазначеної норми закону поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Тобто, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Обов'язок доведення поважності пропуску строку для прийняття спадщини покладається на спадкоємця.

Згідно з п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи спір про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно наявних матеріалів справи, вбачається що позивач ОСОБА_1 не міг вчасно подати заяву про прийняття спадщини, оскільки не знав про існування заповіту, дізнався після спливу шестимісячного строку.

Також в судовому засіданні встановлено, що позивач ОСОБА_1 не проживав разом з померлою ОСОБА_3, тому йому не було відомо про місцезнаходження оригіналів документів, необхідних для оформлення нотаріусом свідоцтва про право на спадщину.

Враховуючи викладене, суд вважає, що позивач пропустив встановлений законодавством шестимісячний строк для звернення із заявою про прийняття спадщини з поважних причин, а тому приходить до висновку про обґрунтованість його вимог.

Керуючись ст.ст.15,16, 1220, 1222, 1223, 1262, 1266, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 4, 5, 12, 13, 76 - 81, 141, 259, 263 - 265, 268, 273, 280, 284, 289,354 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Петренко Олена Василівна про визнання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_3, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, місце реєстрації: АДРЕСА_2) додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3, померлої ІНФОРМАЦІЯ_4, один місяць з моменту набрання рішенням суду законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Апеляційного суду м. Києва через суд першої інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення може бути переглянуте судом за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

СУДДЯ: С.І. Кушнір