Справа № 308/8361/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 серпня 2018 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В. розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1, заінтересована особа Ужгородський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області про визнання розірвання шлюбу фіктивним,-

ВСТАНОВИВ:

Заявник звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із вищезазначеною заявою.

В обґрунтування заяви заявник вказує, що з 04.11.2010 року перебувала в зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_2. Прожили разом однією сімєю як подружжя: вели спільне господарство, мали спільний побут, мали взаємні права та обовязки подружжя, у всьому допомагали одне одному. Чоловік заявника важко захворів. У березні 2018 року у зв'язку з фінансовими обставинами, які пов'язані з отриманням кредитних коштів, вирішили фіктивно розірвати шлюб, при цьому не маючи на меті припиняти шлюбні відносини, припиняти права та обовязки подружжя, а намагалися створити видимість їх відсутності при реальному існуванні з метою уникнення повернення боргів за трьома споживчими кредитами на суму понад 60000 гривень. 07 квітня 2018 року на підставі ст. 106 СК України було розірвано шлюб між ними за спільною заявою.

Проте розірвання шлюбу було здійснено фіктивно без наміру припинити шлюбні відносини, вони продовжили проживати однією сімєю як подружжя, не припинилися між ними й особисті немайнові та майнові відносини як між подружжям, продовжували проживати однією сімєю в одній спільній квартирі, продовжували вести спільне господарство. Невдовзі, 23 квітня 2018 року її чоловік ОСОБА_2 помер.

Просить визнати фіктивним розірвання шлюбу між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, здійснене відповідно до положень статті 106 Сімейного кодексу України відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області, про що було зроблено актовий запис №22 від 07.04.2018 року

Відповідно до ст. 108 СК України, за заявою заінтересованої особи розірвання шлюбу, здійснене відповідно до положень статті 106, може бути визнане судом фіктивним, якщо буде встановлено, що жінка та чоловік продовжували проживати однією сім'єю і не мали наміру припинити шлюбні відносини.

Відповідно до ст. 293 ЦПК України, окреме провадження це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

У ст. 315 ЦПК України йдеться про умови, за яких можливе встановлення юридичних фактів. До таких умов віднесено: - встановлюваний факт повинен бути юридичним, тобто від його встановлення у особи виникають, змінюються або припиняються особисті чи майнові права; - коли законом не визначено іншого порядку їх встановлення; - заявник не має іншої можливості одержати документ, що посвідчує юридичний факт; - встановлення факту не посвідчується з наступним вирішенням спору про право.

Згідно п. 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31 січня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» вбачається, що в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, які не пов'язані з наступним вирішенням спору про право.

Як вбачається із поданої заяви, заявник хоче встановити факт фіктивності розірвання шлюбу між нею ОСОБА_1 та ОСОБА_2, оскільки фактично має намір прийняти спадщину після смерті ОСОБА_2 в залежності від того, чи є заявник дружиною померлого ОСОБА_2, а відтак, з виниклих правовідносин вбачається спір про право.

Крім того, зі змісту самою заяви вбачається, що у зв'язку з фінансовими обставинами, які пов'язані з отриманням кредитних коштів, вирішили фіктивно розірвати шлюб, при цьому не маючи на меті припиняти шлюбні відносини, припиняти права та обовязки подружжя, а намагалися створити видимість їх відсутності при реальному існуванні з метою уникнення повернення боргів за трьома споживчими кредитами на суму понад 60000 гривень.

З вказаного вбачається, що між ОСОБА_1 та відповідною банківською установою існує спір про право, який має розглядатися не в окремому провадженні, а в позовному провадженні.

Таким чином, у даних правовідносинах вбачається спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 315 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Згідно ч.3 ст. 186 ЦПК України до ухвали про відмову у відкритті провадження у справі, що надсилається заявникові, додаються позовні матеріали. Копія позовної заяви залишається в суді.

За таких обставин суддя приходить до переконання, що у відкритті провадження за заявою ОСОБА_1, заінтересована особа Ужгородський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області про визнання розірвання шлюбу фіктивним слід відмовити.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 186, 293-294, 315, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

У відкритті провадження за заявою ОСОБА_1, заінтересована особа Ужгородський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області про визнання розірвання шлюбу фіктивним відмовити.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційна скарга подається до апеляційного суду Закарпатської області через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_3