Справа 279/955/18
Номер провадження 2/279/855/18
РІШЕННЯ
"05" липня 2018 р.
Коростенський міськрайонний суд Житомирської області в складі :
головуючого судді Коваленко В.П.
при секретарі Комаровій О.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства ОСОБА_1 « Приватбанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості , -
В С Т А Н О В И В:
Відповідно до ч.1 ст.274 ЦПК України, справу розглянуто у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Відповідач ОСОБА_2 у встановлений судом строк, на адресу суду відзиву на позовну заяву не надала.
Дослідивши письмові докази по справі, суд дійшов висновку , що позовні вимоги підлягають до часткового задоволення.
Судом встановлено , що 10 лютого 2015 року між Публічним акціонерним товариством ОСОБА_1 «Приватбанк» та ОСОБА_2 укладено кредитний договір без номера , згідно якого останній отримав кредит у розмірі 500 гривень у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 34,80 % на рік на суму залишку заборгованості за кредитом з кінцевим терміном повернення , що відповідає строку дії картки .
За змістом статей 1049,1050,1054 ЦК України за кредитним договором ОСОБА_1 або інша фінансова установа (кредитодавець) зобовязується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобовязується повернути кредит та сплатити проценти.
За таких обставин суд приходить до висновку, що між сторонами виникли правовідносини з приводу договору кредиту.
Кредитним договором передбачено порядок та умови погашення кредиту, погашення заборгованості по кредиту, сплата нарахованих за період користування кредитом відсотків, комісії за користування кредитом та інших витрат.
Згідно з вимогами ст.ст.526,527,530 ЦК України зобовязання повинно виконуватися належним чином і в установлений строк відповідно до договору.
Статтею 536 ЦК України передбачено, що за користування чужими коштами боржник зобовязаний сплачувати проценти, якщо інше не встановлено договором між фізичними особами. Розмір процентів за користування чужими грошовими коштами встановлюється договором, законом або іншим актом законодавства.
Відповідно до ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобовязання.
Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобовязання (ч.2ст.549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобовязання за кожен день прострочення виконання (ч.3ст.549 ЦК України).
За положеннями ст.61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.
Враховуючи вищевикладене та відповідно до ст.549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те ж саме порушення строків виконання грошових зобовязань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у статті 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те ж саме порушення.
Згідно наданого Банком розрахунку суми заборгованості вбачається, що відповідач до 31 липня 2015 року виконував зобовязання перед банком у частині сплати тіла кредиту та процентів за користування ним, які на час укладення договору становили 34.80 %.
З 01 серпня 2015 року відповідач припинив сплату кредиту та процентів за користування ним, у звязку із чим виникла заборгованість в зазначеній сумі. Проценти за користування кредитом з квітня 2015 року Банком нараховувались за ставкою 43,20% річних.
Разом з тим, доказів домовленості або належного повідомлення позичальника про підвищення процентної ставки за договором чи визнання її відповідачем шляхом сплати процентів у такому розмірі, Банком суду не надано. А тому вважає, що підлягають до задоволення вимоги , виходячи із процентної ставки, яка була узгоджена сторонами при укладанні кредитного договору. Зазначений висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду України, викладеною ним в постанові від 11 жовтня 2017 року у справі №6-1374цс17.
Враховуючи період заборгованості по кредитному договору, розмір встановлених банком відсотків за використання кредитного ліміту та період користування згідно виписки по рахунку ОСОБА_2, розмір процентів, які підлягають стягненню із відповідача становить 434,29 гривень (тіло кредиту 498,37 грн. помножить на відсоткову ставку 34,80%, отриману суму поділити на 365 днів, помножити на кількість днів прострочення сплати (914 днів) і результат поділити на 100%)
За таких обставин суд стягує тіло кредиту 498,37 гривень , 434,29 гривень заборгованість по процентах , а також 3275,16 гривень заборгованість за пенею та комісією . А всього підлягає до стягнення 498,37 + 510,81 + 3275,16 = 4207,82 гривні.
Відповідно до вимог ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на відповідача пропорційно до задоволених вимог . Судові витрати по справі становлять 1762,00 грн., однак, враховуючи, що позов задоволено частково на суму 4207,82 гривень, що становить 23,80% від ціни позову , а тому з ОСОБА_2 на користь позивача слід стягнути судові витрати в сумі 419 гривень 36 копійок (1762,00 х 23,80 %).
На підставі викладеного та керуючись ст.ст.263-265 ЦПК України, ст. ст.526, 1050,1054 ЦК України, суд, -
Позовні вимоги задовольнити частково.
У задоволенні інших позовних вимог відмовити за безпідставністю.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи , якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо йорго не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до п.п.15.5 пункту 15 розділу Х111 "Перехідні положення" ЦПК до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, рішення суду може бути оскаржене до апеляційного суду Житомирської області шляхом подання через Коростенський міськрайсуд Житомирської області апеляційної скарги протягом 30 днів з дня проголошення рішення.

Суддя В.П. Коваленко