Справа № 520/2702/18
Провадження № 2/520/4077/18
06.07.2018 року Київський районний суд м. Одеси в складі:
головуючий - суддя Васильків Олена Василівна,
секретар судового засідання Дідур Ганна Сергіївна,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в спрощеному позовному провадженні в м. Одесі цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -
07.03.2018 року позивачі звернулись до суду з позовом, в якому просять визнати ОСОБА_4 таким, що втратив право користування квартирою №4 в буд. №3 по пр. Ак. Глушка в м. Одесі. При цьому позивачі посилаються на те, що вони є співвласниками вказаної квартири, в якій зареєстрований відповідач ОСОБА_4 З вересня 2015 року відповідач за адресою реєстрації не проживає, зі слів знайомих на даний час мешкає в м. Києві та інтересу до житла в м. Одесі не проявляє. Факт реєстрації відповідача призводить до порушення прав позивачів як власників майна, у зв'язку із чим позивачі змушені звернутись до суду.
Ухвалою від 30.03.2018 року провадження у справі відкрито.
До судового засідання сторони не зявились.
Позивачі надали заяви щодо проведення розгляду справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримують та просять задовольнити, проти ухвалення заочного рішення не заперечують.
Відповідач ОСОБА_4 до судового засідання повторно не зявився, повідомлявся належним чином, про що свідчить оголошення на веб-сторінці офіційного веб-порталу судової влади України (court.gov.ua/fair), причини неявки суду невідомі.
Згідно з ч. 2 ст. 281 ЦПК України розгляд справи і ухвалення заочного рішення проводяться за правилами загального чи спрощеного позовного провадження з особливостями, встановленими цією главою.
Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не зявився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
З урахуванням вказаного, суд приходить до висновку про наявність підстав у розумінні ч. 1 ст. 280 ЦПК України для ухвалення заочного рішення на підставі наявних у справі доказів.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.
Як встановлено судом позивачі ОСОБА_2, ОСОБА_1 та ОСОБА_3 /до шлюбу - ОСОБА_1/ В.І. є власниками квартири АДРЕСА_1. Вказана обставина підтверджена свідоцтвом про право власності на житло, видане 16.07.1999 року Управлінням житлово-комунального господарства виконкому Одеської міської ради /а.с.14/.
Згідно довідки /виписка з домової книги про склад сімї та реєстрацію/ № 175 від 05.03.2018 року у квартирі АДРЕСА_1 зареєстровані: ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_3 /а.с.17/. Реєстрація відповідача за вказаною адресою також підтверджується відповіддю Відділу адресно-довідкової роботи ГУ ДМС України в Одеській області від 16.03.2018 року /а.с.35/.
Матеріали справи не містять доказів, які були б відхилені судом.
Оскільки, факт реєстрації відповідача призводить до порушення прав позивачів як власників майна, то суд приходить до висновку, що права, свободи та інтереси позивачів порушені, що призвело до правомірного звернення позивача до суду за захистом.
Суд зазначає, що спірні правовідносини регламентуються положеннями ст. ст. 317, 319, 321, 405 ЦК України.
Згідно ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном.
Відповідно до ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Статтею ст. 321 ЦК України передбачено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Відповідно до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
Частиною 2 ст. 405 ЦК України встановлено, що член сімї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сімї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
З урахуванням вказаного суд приходить до висновку, що відповідач ОСОБА_4 втратив правові підстави для проживання та реєстрації за адресою: АДРЕСА_2, оскільки суду надано заочне рішення Київського районного суду м. Одеси від 13.06.2018 року про розірвання шлюбу між відповідачем та ОСОБА_1, в якому зазначено, що сторони не проживають з вересня 2015 року, тобто судом встановлено, що відповідач є колишнім членом сімї власника житла, який за місцем реєстрації не проживає без поважних причин понад один рік, в звязку з чим позовні вимоги ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 підлягають задоволенню, так як обґрунтовані та доведені.
Положеннями ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» визначено, що зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється, зокрема, на підставі судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою.
Згідно з ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Керуючись ст. ст. 2, 76-83, 141, 263-265, 274-279, 280-289, 354-355 ЦПК України, ст. ст. 317, 319, 321, 391, 405 ЦК України, суд, -
УХВАЛИВ:
Вказане рішення є підставою для зняття ОСОБА_4 з реєстраційного обліку за адресою: АДРЕСА_3.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Суддя Васильків О. В.