СЕМЕНІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа №511/2686/17
Провадження №2/547/252/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 липня 2018 року смт Семенівка, Полтавська область

Семенівський районний суд Полтавської області в складі:

головуючого судді В.Ф.Харченка,

за участі секретарів судового засідання К.А.Вареник, О.В.Постолюк,

позивача ОСОБА_1,

представника позивача ОСОБА_2,

відповідача ОСОБА_3,

представників відповідача ОСОБА_4, ОСОБА_5,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань № 1 цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3, третя особа приватний нотаріус Роздільнянського районного нотаріального округу Одеської області Патраманська Любов Миколаївна, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2017 року позивач звернулася із зазначеним позовом до Роздільнянського районного суду Одеської області, обґрунтовуючи позовні вимоги неможливістю для позивача, як спадкоємця її баби ОСОБА_7, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1, подати у 6-місячний строк заяву про прийняття спадщини. Спадкоємцем за законом першої черги ОСОБА_7 є її син ОСОБА_3 - відповідач. Іншим спадкоємцем за законом ОСОБА_7 мала бути мати позивача - ОСОБА_8, яка померла раніше ОСОБА_7. Тому позивач є спадкоємцем за законом першої черги за правом представлення. Позивач весь час жила окремо від спадкодавця. Позивач останнім часом не спілкувалася з ОСОБА_7, оскільки так бажала баба. Про смерть баби ІНФОРМАЦІЯ_1 позивача не повідомили ні відповідач, ні нотаріус, який оформляв спадщину. 20.06.2017 позивач отримала лист відповідача зі зразком заяви про відмову від спадщини ОСОБА_7. Після відповіді органу РАГС на запит адвоката позивач у серпні 2017 року достовірно взнала про смерть баби.

Позивач звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини ОСОБА_7, але нотаріус 07.11.2017 відмовив у задоволенні заяви через пропуск 6-місячного строку для подання заяви про прийняття спадщини. Вказано на необхідність встановлення 6-місячного строку для подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_7.

Ухвалою Роздільнянського районного суду Одеської області від 15.03.2018 вказану справу передано на розгляд до Семенівського районного суду Полтавської області.

Спори між судами про підсудність не допускаються.

Позивач у судовому засіданні позов підтримала, вказала, що була позбавлена відповідачем можливості звернутися із заявою про прийняття спадщини через незнання про смерть своєї баби ОСОБА_7. Про смерть ОСОБА_7 дізналася 20.06.2017 від свого дядька ОСОБА_3, який прислав їй зразок заяви для нотаріуса. За життя з бабою особливо не контактувала. Родичі баби приховали від позивача смерть баби.

Представник позивача позов підтримав, вказав, що позивач не знала про смерть спадкодавця, не жила з нею. Родичі спадкодавця приховали від позивача відомості про смерть баби. Позивач взнав про смерть із листа відповідача, яким він просив відмовитися від спадщини баби. У відзиві відповідач вказує лише на не телефонування у день смерті, а у поясненнях представник вказує на інформування про смерть баби на день народження позивача у серпні 2016 року. Подаючи нотаріусу заяву про прийняття спадщини відповідач свідомо вказав, що інших спадкоємців, окрім нього, у ОСОБА_7 немає. Допитані у суді свідки є зацікавленими особами, оскільки є, відповідно, сином і дружиною відповідача; їх покази є неправдивими та суперечливими.

Відповідач у судовому засіданні заперечував проти позову, пояснив, що його мати (спадкодавець ОСОБА_7) була проти отримання спадщини своєю онукою (позивачем ОСОБА_1). ОСОБА_7 померла ІНФОРМАЦІЯ_1, про що одразу телефоном повідомили усіх родичів, у т.ч. ОСОБА_1. Остання сказала, що не зможе приїхати на поховання, оскільки її чоловік перебував у лікарні після мотоциклетної травми. 23.08.2016 відповідач телефонував позивачеві, вітав її з днем народження, сказав, що 25.08.2016 будуть проводити поминальні 40 днів після смерті ОСОБА_7. Заяву про прийняття спадщини складав нотаріус. Відповідач не володіє юридичними знаннями щодо визначення можливих спадкоємців. У померлої ОСОБА_7 є ще 4-ро онуків - ОСОБА_9, ОСОБА_4, ОСОБА_10 і ОСОБА_11.

У відзиві відповідач проти позову заперечував, вказав, що позивач телефоном ІНФОРМАЦІЯ_1 була повідомлена про смерть баби ОСОБА_9, ОСОБА_10. Свідками розмови були ОСОБА_12, ОСОБА_11. У позивача після цього не було об'єктивних, непереборних істотних труднощів і перешкод для подання протягом 6-місяців заяви про прийняття спадщини. Незнання про смерть спадкодавця без установлення інших труднощів не свідчить про поважність пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини (а.с. 46-57).

Представник відповідача ОСОБА_4 вказав, що повідомлені позивачем причини не подання заяви про прийняття спадщини є неповажними. Позивач знала про смерть ОСОБА_7, не приїхала на поховання. Про смерть ОСОБА_7 позивачеві повідомляла також ОСОБА_13, яка у серпні 2016 року приїжджала на день народження позивача у м. Кременчук.

Представник відповідача ОСОБА_5 заперечувала проти позову, вказала, що позивачем не доведено поважності пропуску 6-місячного строку для подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_7. Про смерть баби позивач довідалася одразу і під час її відвідування родичами у серпні 2016 року. Об'єктивних і поважних причин не подання заяви про прийняття спадщини немає.

Третя особа звернулася до суду із заявами про розгляд справи за її відсутності (а.с. 61, 139, 171), що відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України не перешкоджає розгляду справи по суті

Судом встановлено, та сторонами і їх представниками стверджено і не заперечувалося, що ОСОБА_7, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у с. Карпівка Роздільнянського району Одеської області, є матір'ю ОСОБА_3 (відповідача) і ОСОБА_8. ОСОБА_8 є матір'ю позивача ОСОБА_1, ОСОБА_8 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Кременчук Полтавської області.

Згадані обставини також підтверджено відповідними свідоцтвами про народження, про шлюб, довідкою з актового запису про народження, витягу про шлюб, свідоцтва про розірвання шлюбу, свідоцтва про одруження, витягу про зміну прізвища, свідоцтвами про смерть (а.с. 11-21, 94, 102, 103, 111, 116-121,124).

Отже позивач є онукою, а відповідач сином ОСОБА_7; мати позивача ОСОБА_14 померла раніше ОСОБА_7.

Свідок ОСОБА_15, який є двоюрідним братом позивача і сином відповідача, у судовому засіданні дав показання, що його брат ОСОБА_9 телефонував ОСОБА_1 (позивачеві) у день смерті баби ОСОБА_7 і сказав про смерть баби. Також свідок у серпні 2016 року приїжджав у гості до ОСОБА_1 у м. Кременчук, на її день народження. Підчас гостювання вони також говорили про те, що баба померла.

Свідок ОСОБА_13, яка є дружиною відповідача, у судовому засіданні під час допиту ствердила, що ОСОБА_1 одразу знала про смерть баби ОСОБА_7. ОСОБА_7 померла увечері ІНФОРМАЦІЯ_1. У цей же день і на наступний день телефонували усім родичам і повідомляли про те, що померла ОСОБА_7. При свідкові ОСОБА_9 телефонував позивачеві ОСОБА_1 і казав, що померла баба ОСОБА_7.

Судові не надано достатніх і допустимих доказів недостовірності вказаних показань свідків.

ПрАТ "Київстар" на запит представника відповідача ОСОБА_4 листом від 13.06.2018 № /03/03/02 відмовив у наданні відомостей про телефонні з'єднання номерів НОМЕР_2 і НОМЕР_3, оскільки послуги за вказаними телефонами надаються знеособлено (не контракт) (а.с. 175-178).

Сторони та їх представники не заперечували, що номером НОМЕР_3 користується позивач.

ІНФОРМАЦІЯ_1 експрес-накладною із м. Роздільна до м. Кременчук відповідач надіслав позивачеві зразок адресованої приватному нотаріусу Л.М.Патраманській заяви про неприйняття спадщини ОСОБА_7, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1, відсутність наміру звертатися до суду із заявою про визначення додаткового строку для подання заяви прийняття спадщини. Бланк одержано позивачем 20.06.2017. У заяві вказано, що мати ОСОБА_1 - ОСОБА_8 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 22, 23, 148).

27.07.2017 третя особа отримала заяву позивача про намір звертатися до суду із заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після ОСОБА_7. Просила зупинити видачу свідоцтва про право на спадщину іншим спадкоємцям (а.с. 91).

Роздільнянський РВРАЦС ГУТЮ в Одеській області листом від 03.08.2017 № 1713/59-25 повідомив представника позивача ОСОБА_2, що ОСОБА_7 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 25).

Відділ у Семенівському районі ГУ Держгеокадастру у Полтавській області листом від 26.09.2017 № 143/145-17 повідомив позивача про наявність в ОСОБА_7 земельної ділянки площею 3,59 га на території Оболонської сільської ради Семенівського району Полтавської області (а.с. 26).

04.10.2017 позивач склала та надіслала третій особі заяву про прийняття спадщини ОСОБА_7 як дочкою померлої раніше матері позивача ОСОБА_8 (а.с. 27).

Третя особа отримала цю заяву 10.10.2017 (а.с. 90).

Третя особа листом від 07.11.2017 № 1602/02-14 роз'яснила позивачеві, що ним пропущено строк для подачі заяви про прийняття спадщини, роз'яснено право звернутися до суду з заявою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини або встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем (а.с. 28).

Третя особа склала позивачеві лист аналогічного змісту від 29.12.2017 № 1846/02014. Застережено, що у разі ненадання до 05.02.2018 повідомлення про звернення до суду, нотаріус складе свідоцтво про право на спадщину спадкоємцеві, який вчасно прийняв спадщину (а.с. 93).

З копії спадкової справи ОСОБА_7 № 172/2016, заведеної третьою особою (а.с. 87-129) вбачається, що її почато 27.09.2016 за заявою позивача про прийняття ним спадщини своєї матері ОСОБА_7 (а.с. 89).

ОСОБА_7 заповітом від 08.10.2007 свою земельну ділянку, державний акт серія НОМЕР_4 від 08.11.2004, заповіла своїй дочці ОСОБА_8 (а.с. 114).

Третя особа постановою від 01.12.2018 відмовила відповідачеві у видачі свідоцтва про право на спадщину на:

- право на земельну частку (пай), що належало ОСОБА_16, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3, за сертифікатом серія НОМЕР_5 від 16.12.1996 (оригінал відсутній), яке після його смерті прийняла його дружина ОСОБА_7;

- земельну ділянку за державним актом серія НОМЕР_4 від 09.11.2004, яка належала ОСОБА_7 (оригінал відсутній)

через неможливість встановлення родинних відносин між спадкодавцем та спадкоємцем (а.с. 126).

У матеріалах справи є копії технічного паспорту на належний ОСОБА_7 житловий будинок (а.с. 62-65), витяг про нормативну грошову оцінку земельної ділянки кадастровий номер НОМЕР_6 без вказівки на власника (а.с. 71).

Спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців) (ст. 1216 Цивільного кодексу України - далі ЦК).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК).

Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч.ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК).

Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини (ч.ч. 1-3 ст. 1223 ЦК).

Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу (ст. 1258 ЦК).

Відтак спадкування після ОСОБА_7 здійснюється за законом шляхом залучення спадкоємців відповідної черги (черг).

У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (ст. 1261 ЦК).

Внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1266 ЦК).

Отже спадкоємцями за законом першої черги за законом після ОСОБА_7 є, щонайменше, позивач ОСОБА_1 за правом представлення після своєї матері ОСОБА_8 (внук спадкодавця) і відповідач ОСОБА_17 (син спадкодавця).

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ч. 1 ст. 1268 ЦК).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК). Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК).

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ч. 1, 3 ст. 1272 ЦК).

Судом встановлено, що позивач не проживала зі спадкодавцем ОСОБА_7.

Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у справах про спадкування" від 30.05.2008 № 7, судам роз'яснено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов'язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім'єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови (лист Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.03.2013 № 24-753/0/4-13 "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування").

Отже нормою права, що підлягає застосуванню до спільних правовідносин передбачено, зокрема, наявність пропуску строку для прийняття спадщини позивачем з поважної причини - причини, що пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця (позивача) на вчинення цих дій (подачі заяви про прийняття спадщини).

Позов вказує, що такою причиною є необізнаність позивача про смерть спадкодавця.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов'язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч.ч. 1-4 ст. 12 ЦПК України).

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч. 1 ст. 81 ЦПК України).

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків (ст. 76 ЦПК України).

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень (ч.ч. 1-3 ст. 77 ЦПК України).

Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч. 6 ст. 81 ЦПК України).

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (ст. 89 ЦПК України).

Пунктом 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 N 14 "Про судове рішення у цивільній справі" судам роз'яснено, що відповідно до положень статей 10 і 11 ЦПК суд розглядає цивільні справи в межах заявлених позивачем вимог та зазначених і доведених ним обставин.

Ураховуючи зазначене, оцінивши надані учасниками справи та їх представниками докази, суд робить висновок про відсутність підстав для задоволення позову та відмовляє у позові повністю, оскільки позивачем не доведено поважності пропуску ним 6-місячного строку для подання заяви про прийняття спадщини спадкодавця ОСОБА_7; відповідачем доведено належну поінформованість позивача про смерть спадкодавця ОСОБА_7 одразу після смерті ОСОБА_7 у липні 2016 року та під час спілкування з позивачем у серпні 2016 року, у т.ч. її відвідування свідком ОСОБА_10 у зв'язку зі святкуванням позивачем свого для народження у серпні 2016 року.

З позовом позивач звернувся до суду у грудні 2017 року, тобто майже через 1,5 роки після смерті ОСОБА_7.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Тому, з урахуванням відмови у позові, сплачений позивачем судовий збір не покладається на відповідача.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 200, 258, 259, 264, 265, 273, 351, 352, 354, 355 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову про призначення ОСОБА_1 додаткового 6-місячного строку для прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_7, - відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку учасниками справи до Апеляційного суду Полтавської області протягом 30-ти днів з дня його проголошення у порядку, передбаченому ст.ст. 351, 352, 354, 355, п.п.п. 15.5 п.п. 15 п. 1 Розділу XIII Перехідні положення ЦПК України (через Семенівський районний суд Полтавської області).

Позивач - ОСОБА_1, АДРЕСА_1, РНОКПП НОМЕР_7.

Відповідач - ОСОБА_3, Одеська обл., Роздільнянський р-н, с. Карпівка, РНОКПП НОМЕР_1.

Третя особа - приватний нотаріус Роздільнянського районного нотаріального округу Одеської області Патраманська Любов Миколаївна, Одеська обл., м. Роздільна, вул. Європейська, 57.

Суддя В.Ф.Харченко

Повний текст складено 16.07.2018.