22-ц/775/443/2018(м)
Головуючий у 1-й інстанції Шиян В.В.
Суддя-доповідач: Попова С.А.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 липня 2018 року Апеляційний суд Донецької області у складі суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого судді Попової С.А.,

суддів Гаврилової Г.Л., Ткаченко Т.Б.,

за участю секретаря Сидельнікової А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Маріуполі

апеляційну скаргу ОСОБА_2

на рішення Орджонікідзевського районного суду міста Маріуполя Донецької області від 17 квітня 2018 року, ухваленого у складі судді Шиян В.В.,

по цивільній справі

за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК ДОНЕЦЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» (правонаступник Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго»)

до ОСОБА_2

про стягнення заборгованості за необліковану електричну енергію,

В С Т А Н О В И В:

В грудні 2017 року позивач ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго», правонаступником якого є АТ «ДТЕК ДОНЕЦЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ», звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2, що є власником квартири АДРЕСА_1 та споживачем електроенергії (особовий рахунок № НОМЕР_1). В обґрунтування заявлених вимог позивач посилався на те, що 18.08.2016р. в помешканні відповідача при перевірці працівниками енергопостачальної організації було виявлено самовільне підключення до електромережі, що не є власністю енергопостачальника, з порушенням схеми обліку, виявити яке представники енергопостачальника при проведенні контрольного огляду не мали можливості: змонтована розетка з перемикачем прихованою електропроводкою(в кухні за холодильником); при включенні напруги в дану розетку (СВЧ-піч, вентилятор, холодильник, комп'ютер) диск електролічильника не обертається; при відключенні запобіжників напруга в розетці є - електроенергія споживається, але лічильником не враховується. Виявлене порушення зафіксовано у акті № 209555 від 18.08.2016р. Внаслідок порушення споживачем п. 42, 48 Правил користування електричною енергією, відповідачу нарахована сума збитків, заподіяних енергопостачальній організації в сумі 38662,12грн., яку позивач просив стягнути з відповідача з компенсацією понесених по справі витрат з оплати судового збору в розмірі 1600грн.

Рішенням Орджонікідзевського районного суду міста Маріуполя Донецької області від 17 квітня 2018 року позов ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» задоволено частково. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь на користь ПАТ «Донецькобленерго» заборгованість за спожиту але недораховану електричну енергію в розмірі 37076,12грн. та судовий збір в розмірі 1600грн.

В апеляційній скарзі відповідач ОСОБА_2, посилаючись невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм матеріального і процесуального права, просив рішення сукасувати і ухвалити нове рішення про відмову в задоволення позову.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представника відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_3, яка підтримала доводи скарги, заперечення проти скарги представника позивача АТ «ДТЕК ДОНЕЦЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» - Рожкової Л.О., розглянувши справу відповідно до ч. 2 ст. 372 ЦПК України у відсутність повідомленого належним чином про дату і час розгляду справи відповідача ОСОБА_2, дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи скарги і відзиву на скаргу (а.с. 164-167), колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, за таких підстав.

Згідно вимог п. 1 ч. 1 ст. 374, ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Як встановлено судом і це підтверджується матеріалами справи, ОСОБА_2 є власником квартири АДРЕСА_1 та споживачем електроенергії за вказаною адресою, що постачається ПАТ ДТЕК «Донецькобленерго» - особовий рахунок № НОМЕР_1 (а.с. 33).

18.08.2016р. працівниками ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» в помешканні відповідача в результаті перевірки було виявлено порушення п.п. 42, 48 Правил користування електроенергією для населення (далі - ПКЕЕН) у вигляді самовільного підключення до електромережі шляхом змонтування розетки з перемикачем (в кухні за холодильником) прихованою електропроводкою з порушенням схеми обліку: при подачі напруги в дану розетку диск електролічильника не обертається; при відключенні запобіжників напруга в розетці є - електроенергія споживається, але лічильником не враховується.

Виявлене порушення, кваліфіковане за пп. 5 п. 3.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією, втілено у зміст акту про порушення ПКЕЕН № 209555 від 18.08.2016р. (а.с. 5-7).

Відповідно до протоколу засідання комісії РЕМ № 1368 від 06.09.2016р. з розгляду зазначеного акту, призведене нарахування заподіяних енергопостачальникові споживачем збитків у сумі 38662,12 грн. (при потужності 39,6кВт, тарифу 0,456грн., 0,789 грн., 1,479 грн., 0,366 грн., 0,63 грн., 0,57 грн., 0,99 грн., 1,56 грн., 8 годин на добу, за 1097 днів - з 18.08.2013р. по 18.08.2016р.). Нарахована сума збитків відповідачем в позасудовому порядку не сплачена.

Задовольняючи позов ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» (нині - АТ «ДТЕК ДОНЕЦЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ»), суд першої інстанції виходив з того, що споживачем ОСОБА_2 допущено порушення правил користування електроенергією у вигляді самовільного підключення електроустановок до електромережі, що не є власністю енергопостачальника, з порушенням схеми обліку, що призвело до безоблікового використання електроенергії, яка надається позивачем; тож, відповідач повинен нести відповідальність згідно із п. 48 ПКЕЕН в межах розрахованих позивачем збитків. Суд врахував, що допущене відповідачем порушення ПКЕЕН працівники енергопостачальної організації не могли виявити при контрольному огляді приладу обліку без застосування спеціальних технічних засобів, оскільки самовільне підключення до електромережі було не можливо встановити шляхом огляду електролічильника (планового зняття показів електролічильника), бо підключення було приховано в іншій кімнаті (змонтована розетка з перемикачем в кухні за холодильником). Виявлений характер порушення згідно із п. 3.3. Методики тягне нарахування збитків енергопостачальникові за період не більше ніж за 3 роки. На підставі цього суд призвів розрахунок збитків, завданих самовільним підключенням, зменшивши заявлений у змісті позову трирічний період: збитки нараховані за період з дати укладання договору між сторонами 28.10.2013р. по 18.08.2016р. (день виявлення порушення).

З такими висновками не можна не погодитись з огляду на наступне.

Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються нормативними актами, чинними в редакції на момент виявлення порушення 18.08.2016р., зокрема: ст. 714 ЦК України, ст.ст. 24-27 Закону України «Про електроенергетику» у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, Правилами користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 ( далі - Правила № 1357) та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 4 липня 2006 року за N 782/12656 (далі - Методика).

Відповідно до ч. 2 ст. 27 Закону «Про електроенергетику», правопорушеннями в електроенергетиці є, в тому числі, порушення вимог нормативно-правових актів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж суб'єктів електроенергетики та споживачів енергії, виготовлення, монтажу, налагодження та випробування енергоустановок і мереж, виконання проектних робіт на енергоустановках і мережах; крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; порушення правил користування енергією тощо.

Відповідно до ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» споживач енергії зобов'язаний додержуватись вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України. Споживач енергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів, згідно з умовами договору.

Відповідно до п. 37 Правил № 1357 електропостачальник має право перевіряти перевіряти справність засобів обліку, знімати покази відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок побутових споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами обліку; вимагати від побутового споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними побутовим споживачем під час користування електричною енергією. За п. 38 цих Правил енергопостачальник зобов'язується проводити не менш як один раз на 6 місяців контрольне знімання показань приладів обліку у споживачів відповідно до затверджених графіків.

Згідно з п. 42 ПКЕЕН № 1357 споживач повинен дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору, забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів, забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об'єкті споживача і невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі приладу обліку, оплачувати спожиту-електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих правил, вносити плату за спожиту електричну енергію виключно на поточний рахунок із спеціальним режимом використання енергопостачальника в уповноваженому банку.

Пунктом 48 ПКЕЕН № 1357 передбачена відповідальність споживача за їх порушення, в тому числі, за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку.

Відповідно до п. 53 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року N 1357 ( з подальшими змінами в редакції на момент складення акту від 18.08.2016р.), у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження (п. 1). Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника (п. 2). Акт про порушення Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника (п. 3). Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів (п. 4). Енергопостачальник повідомляє споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату (п. 5). Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу (п. 7). У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил (п. 8). У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 р. N 562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією ) (п. 9). У разі відмови споживача від сплати вартості не облікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення) (п. 10).

Визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії внаслідок порушення правил користування електричною енергією споживачами регламентується розділом 3 Методики (а.с. 65-82).

Як зазначено в п. 3.1. ця Методика застосовується на підставі акту про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН, а саме: 5) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку.

Відповідно до п. 3 ПКЕЕН № 1357 споживання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією між побутовим споживачем і електропостачальником, що розробляється енергопостачальником згідно з Типовим договором про користування електричною енергією.

Як з'ясовано, споживачеві ОСОБА_2 було відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1, відповідач споживав та оплачував електроенергію, між сторонами склалися договірні відносини з постачання споживачу електроенергії, на умовах, передбачених Законом України «Про електроенергетику» та Правилами № 1357. У зв'язку із цим у сторін виникли взаємні права та обов'язки.

Договірні відносини між енергопостачальником і відповідачем зі споживання електроенергії ґрунтуються на договорі від 28.10.2013р., підписаному як представником енергопостачальника, так і побутовим споживачем ОСОБА_2 В суді апеляційної інстанції надана копія цього договору (а.с. 198-199).

Надане відповідачем викопіювання з особового рахунку з відомостями про споживання електроенергії, стану її оплати, містить посилання на підставу відносин - договір з датою укладення 28.10.2013р. (а.с. 193-197). Разом з тим, відповідач, заперечуючи в апеляційній скарзі проти фізичного існування письмового договору від 28.10.2013р., не надав будь-яких доказів у спростування (недійсність) цього документу, через що доводи апеляційної скарги в даній частині є неспроможними.

Факт існування відносин між сторонами зі споживання електроенергії, зокрема з серпня 2013 року по серпень 2016 року включно, не оспорюється сторонами.

Відповідно до п.п. 4.6, 4.7 Методики в акті про порушення зазначаються всі необхідні для розрахунку згідно з вимогами цієї Методики параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення. В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без

пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення.

На підставі зібраних у справі доказів і оцінених в сукупності з дотриманням вимог ст. 89 ЦПК України, суд першої інстанції констатував дотримання вимог законодавства при складанні акту про порушення ПКЕЕН № 209555 від 18.08.2016р. (а.с. 5-7).

Так, в досліджуваному акті від 18.08.2016р., як впевнилась в ході апеляційного перегляду справи колегія суддів, з дотриманням п.п. 4.6, 4.7 Методики вказано суть і опис порушення, а також необхідні дані для визначення згідно із Методикою обсягу та вартості не облікованої електричної енергії (переріз та матеріал дротів). Точка самовільного підключення у схемі електропостачання споживача, зазначена у тексті п. 3 акту (а.с. 5-6) як «° № 3» (точка номер 3); абрис самої схеми, що мав відображатись за формою акту обов'язково, заповнений у змісті акту представниками енергопостачальної організації з відзначенням точки самовільного підключення № 3, а також з текстовим розшифруванням локації підключення - на кухні за холодильником. Крім того, акт містить відзначення місця дооблікового підключення: щитова на сходовому майданчику.

Порушення було продемонстровано споживачу. Цих обставин не заперечувалось в судовому засіданні.

В своїх зауваженнях до акту ОСОБА_2 вказав, що в момент заселення до квартири (власник з 2002 року), він не знав про встановлення в його помешканні безоблікової розетки з перемикачем; користувався він цією розеткою як звичайною (а.с. 6зв., 113).

За формою акт підписаний споживачем і трьома предстаниками енергопостачальника; споживач виклав свої зауваження у змісті акту. Другий примірник акту надано побутовому споживачу.

Комісія НКРЕ, розглядаючи зверення ОСОБА_2 в позасудовому порядку, засвідчила: «Таким чином, Акт складений відповідно до вимог пункту 53 ПКЕЕН» (а.с. 24, абз. 4), що і було втілено в змісті оскаржуваного рішення суду першої інстанції.

Відтак, доводи апеляційної скарги щодо спотворення в цій частині відповіді Комісії не відповідають дійсності.

За доведеної умови дотримання акту за змістом і формою вимогам законодавства (п. 53 ПКЕЕН, п.п. 4,6, 4.7 Методики), нарахування обсягу вартості не облікованої електричної енергії по такиму акту про порушення є правомірним, як вірно визначився суд першої інстанції.

Враховуючи викладене, колегія суддів не погоджується, як з непереконливими, доводами апеляційної скарги відповідача щодо необхідності прийняття за передрішуючий доказ висловлену думку спеціалістів (а.с. 103-106), які проводили перевірку за скаргою відповідача, та прийшли до висновку, що акт складено з порушенням п. 4.6. Методики, а також листа НКРЕ від 27.02.2012 № 4754/11/47-12, а саме не вказано місце підключення до відповідних мереж.

По даній справі виник спір щодо періоду нарахування забитків, спричинених енергопостачальникові безобліковим використанням електроенергії.

За змістом п.п. «а» п. 3.3. Методики розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії; за кількістю днів:

- у випадку встановлення споживачем пристрою, що занижує покази приладу обліку, або вчинення інших дій, які призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості - з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об'єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки;

- у випадку встановлення споживачем пристрою, що занижує покази приладу обліку, або вчинення інших дій, які призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку мали можливість - з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.

Позиція енергопостачальника щодо позову: період нарахування має бути взятий не більше ніж за три роки, що передували виявленню порушення, з мотивів неможливості працівниками енергопостачальника виявити самовільне підключення під час контрольних оглядів без застосування спеціальних технічних засобів. Позиція споживача, що ґрунтується на листах НКРЕ: період нарахування має бути взятий не більше ніж за шість календарних місяців, що передували виявленню порушення, оскільки працівники енергопостачальника могли виявити самовільне підключення під час контрольних оглядів.

Відповідно до положень пункту 1.2 Правил користування електричною енергією (далі - ПКЕЕ), затвердженими постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 31.07.1996 № 28 (з подальшими змінами, чинними на момент складаня акту 18.08.2016р.), контрольний огляд засобу обліку - це виконання комплексу робіт з метою візуального обстеження цілісності засобу обліку (корпусу, скла, кріплення тощо), цілісності встановлених згідно з актом про пломбування пломб та наявності відбитків їх тавр, зняття показів засобів обліку, а також з метою виявлення без використання спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів самовільних підключень.

Тобто, як роз'яснено в листах НКРЕ № 4283/11/47-12 віж 09.07.2012р., здійснюючи контрольний огляд засобу обліку, представники енергопостачальника мають можливість не тільки провести контрольне зняття показань приладу обліку у споживача, а також візуально обстежити цілісність приладу обліку та пломб, встановлених на ньому та провести обстеження електроустановки на предмет виявлення самовільних підключень без використання спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу будівельних конструкцій.

Відповідно до пункту 38 ПКЕЕН енергопостачальник зобов'язується, зокрема, проводити не менш як один раз на 6 місяців контрольне знімання показань приладів обліку у побутових споживачів відповідно до затверджених графіків.

Враховуючи вищевикладене, у разі можливості виявлення представниками. енергопостачальника порушень ПКЕЕН без застосування спеціальних технічних засобів під час здійснення контрольного огляду засобу обліку, нарахування обсягу та вартості необлікованої електричної енергії на підставі складеного Акту про порушення ПКЕЕН має здійснюватися за період з дати останнього контрольного огляду показань приладу обліку або технічної перевірки, але не більше, ніж за шість календарних місяців.

В іншому ж випадку, коли неможливо в ході контрольного огляду виявити порушення без застосування спеціальних технічних засобів, нарахування обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється за період не більше ніж за три роки до дня виявлення порушення.

Як слідує з пояснень представника відповідача в суді апеляційної інстанції, представники енергопостачальника близько один раз на рік впродовж 2013-2016р.р. відвідували помешкання ОСОБА_2 з метою зняття показань. Даної обставини не заперечував представник позивача.

Суд встановив, що в ході контрольних оглядів представники не мали змоги виявити порушення, що, як з'ясовано за обставинами справи, було сховано в іншій кімнаті, аніж знаходиться лічильник, і в змонтованому вигляді розетки з перемикачем схованої проводки укрито від візуального огляду холодильником. Саме на неможливість виявлення без спеціальних технічних засобів при контрольному огляді таким чином схованої схеми незаконного підключення (а.с. 113). вказано у змісті акту № № 209555 від 18.08.2016р.

В суді апеляційної інстанції представник позивача роз'яснила процедуру проведення технічної перевірки 18.08.2016р. в помешканні відповідача. Пояснила, що працівники енергопостачальника оглянувши прилад обліку, відключили автомати, обезструмивши квартиру. Перевірили проводку з використанням спеціальних засобів: індикатором магнітного поля перевірили наявність напруги в мережі і виявили, що в мережі до змонтованої розетки, що знаходиться в кухні за холодильником, присутня напруга; після цього двохполюсним покажчиком перевірили в мережі напругу - підтвердилась наявність напруги. Виявлене порушення (при відключених автоматах електроенергія вживається, але лічильник не обертається) було продемонстровано споживачу. Виявити вказане самовільне підключення було б неможливо при проведенні контрольного огляду без застосування використаних в даному випадку спеціальних засобів.

Отже, в даному випадку для виявлення порушення у помешканні відповідача потребувались спеціальні технічні засоби, без застосування яких при візуальному обстеженні засобу обліку під час контрольного огляду самовільне підключення виявити було б неможливим. Використання наведних спеціальних засобів відображено у змісті акту (а.с. 6зв.).

Жодного нормативного акту, що визначав би за обов'язкову вказівку в акті причин, за яких працівники енергопостачальника не змогли виявити порушення при контрольних оглядах, немає.

Втім, судовим роглядом така причина встановлена. Факт відсутності можливості у представників енергопостачальника виявити порушення під час проведення контрольного огляду приладу обліку знайшов своє підтвердження в ході судового розгляду справи; такі причини, як візуальне укриття місця самовільного підключення, доведені. За таких обставин судом вірно встановлено відносність до конкретної ситуації умови, відзначеної в п. 3.3 Методики, як підстави для нарахування збитків за період не більше як за три роки, що передували виявленню порушення.

Суд вірно встановив характер виявленого порушення, вчиненого відповідачем, і не погодився із озвученими в ході судового розгляду справи доводами представника відповідача з приводу необхідності застосування п. 3.3. Методики в частині періоду нарахування збитків за період з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної чисельності днів за 6 календарних місяців, які передували виявленню порушення.

Переглядаючи справу, суд апеляційної інстанції не вбачає фактичних обставин, за яких би оцінка доказів мала бути іншою. Погодитись із аналогічними доводами апеляційної скарги в частині періоду нарахування збитків немає підстав.

В апеляційній скарзі відповідач висловлює незгоду з рішенням суду, яким не взято до уваги рішення НКРЕ, яка прийшла до висновку, що представники енергопостачальника могли виявити вказане порушення в акті про порушення під час проведення контрольного огляду приладу обліку.

З таким твердженням в листі НКРЕКП від 30.11.2016р. погодитись не можна, оскільки суд першої інстанції повно і всебічно з'ясував всі фактичні обставини в ході судового розгляду справи, з'ясував позиції обох сторін і вирішив питання згідно зі ст. 264 ЦПК України, в тому числі, чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються. Колегія суддів погоджується з висновком суду про неможливість виявлення порушення працівниками енергопостачальника при поточному контрольному огляді приладу обліку в помешканні відповідача без застосування технічних засобів, оскільки такий висновок відповідає фактичним обставинам справи і ґрунтується на вимогах чинного законодавства.

Як вбачається із рішення комісії Маріупольського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго", оформленого протоколом № 1368 від 06.09.2016р. по розгляду Акту про порушення Правил користування електричною енергією № 209555 від 18.08.2016р., з урахуванням кваліфікації допущеного порушення за пп. 5 п. 3.1 Методики, розрахунок обєму та вартості не донарахованої електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією, проведено за формулою 2.7 Методики, з урахуванням п. 3.3 Методики, за трирічний період - з 18.08.2013р. по 18.08.2016р., що передував виявленому порушенню, і в грошову виразі становить 38662,12грн. (а.с. 7, 8).

Суд першої інстанції визначив до стягнення зменшену суму вартості недооблікованої енергії в сумі 37076,12грн. із звуженням періоду нарахування: з 28.10.2013р., тобто з дати укладення між сторонами письмового договору, і по 18.08.2016р. Взятий судом період не перевищує визначеного Методикою трирічного строку, що передував виявленому порушенню.

Рішення суду в частині зменшення вартості недооблікованої електроенергії , виставленої в позовній заяві, енергопостачальником не оскаржується.

З урахуванням несплати нарахованих збитків у вигляді вартості недооблікованої енергії в позасудовому порядку, позовні вимоги енергоппостачальника ґрунтуються на положенняї п. 10 п. 53 ПКЕЕН і підлягають задоволенню.

В апеляційній скарзі відповідач висловлює непогодження із рішенням суду в частині визначення рекомендаційного характеру висновку НКРЕКП, що міститься в листі на звернення ОСОБА_2 Зазначає, що за п.п. 1 п. 2 ст. 17 Закону України «Про національну комісію, яка здійснює державне регулювання в сфері енергетики та комунальних послуг» рішення НКРЕ, віднесені до її компетенції, обов'язкові до виконання, і суд повинен був ці висновки взяти до уваги.

В змісті листа НКРЕКП (а.с. 26), член НКРЕКП ОСОБА_5, відповідаючи на звернення громадянина ОСОБА_2, наголосила, що в акті вказано про неможливість представників енергопостачальника виявити порушення під час проведення контрольного огляду приладу обліку, але акт не містить інформацію щодо причин неможливості представників енергопостачальника виявити порушення під час проведення контрольного огляду приладу обліку. У взаємозв'язку з цією обставиною членом НКРЕКП і комісією інформаційно-консультаційного центру у листі від 05.03.2018р. - п. 3 (а.с. 104) енергопостачальникові - ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» було рекомендовано здійснити перерахунок нарахувань за актом з уточненням періоду - з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.

Згідно із п. 1 ч. 2 ст. 17 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» від 22.09.2016 № 1540-VIII (в редакції на момент надання відповіді відповідачеві у листопаді 2016 року), регулятор має право приймати рішення з питань, що належать до його компетенції, які є обов'язковими до виконання.

За положеннями ч. 5 ст. 14 цього Закону рішення регулятора оформлюються постановами, розпорядженнями. Згідно із ч. 9 ст. 14 рішення Регулятора є обов'язковими до виконання суб'єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг.

Разом з тим, лист НКРЕКП від 30.11.2016р. вих. № 6242/20.3/9-16 , на який посилається відповідач, не є колегіальним рішенням, а, дійсно, має рекомендаційний характер, та має оцінюватись судом в сукупності з іншими зібраними матеріалами за правилами ст. 89 ЦПК України.

Колегія суддів вважає, що суд першої інстанції в достатньому обсязі встановив обставини справи за позовними вимогами ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго", правонаступником якого є АТ «ДТЕК ДОНЕЦЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ», відповідні їм правовідносини, поясненням та наданим доказам дав належну оцінку. Суд правильно застосував матеріальний закон, вимоги ст.ст. ст.ст. 89, 263-264 ЦПК України, дійшов обґрунтованого висновку про доведення факту самовільного підключення відповідачем електроустановок до електромережі із застосуванням змонтованої розетки з перемикачем прихованою електропроводкою, що працівники енергостачальника не могли виявити під час здійснення контрольного огляду без застосування спеціальних технічних засобів. За цим суд правильно визначив наявність підстав для покладення цивільно-правової відповідальності на ОСОБА_2 за передбачене чинним законодавством порушення правил користування електроенергією, що тягне правий наслідок у вигляді нарахувань збитків в сумі 37076,12грн. за період не більше ніж за три роки, а саме з 28.10.2013р. (дати укладення договору) по 18.08.2016р., які в порядку захисту порушених прав позивача підлягають стягненню з відповідача.

Доводи апеляційної скарги, аналогічні мотивації позовної заяви, не спростовують правильності висновків суду першої інстанції. Ніяких нових обставин, які не були предметом розгляду судом першої інстанції та могли вплинути на правильність висновків суду не виявлено і відповідачем та його представником не надано таких нових доказів в суді апеляційної інстанції. Порушень норм процесуального права, які могли призвести до неправильного вирішення справи, або тих, що є обов'язковою підставою для скасування судового рішення, колегією суддів не встановлено.

За таких обставин, на підставі п. 1 ч. 1 ст. 374, ст. 375 ЦПК України апеляційна скарга позивача ОСОБА_2 підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду - залишенню без змін.

Керуючись ст. 367, п. 1 ч. 1 ст. 374, ст. 375, ст.ст. 381-384 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Рішення Орджонікідзевського районного суду міста Маріуполя Донецької області від 17 квітня 2018 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту постанови.

Повний текст постанови складено 16.07.2018р.

Головуючий С.А.Попова

Судді Г.Л.Гаврилова

Т.Б.Ткаченко