ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/887/18
провадження № 2/753/3422/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" липня 2018 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді МИЦИК Ю.С.

при секретарі ГОРБЕНКО А.О.

за участю:

позивача не з'явилася

представника позивача ОСОБА_2

відповідача ОСОБА_3

представника відповідача ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_6, третя особа: 16-та Київська державна нотаріальна контора, про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_5 в особі свого представника звернулася до суду з позовом до відповідача ОСОБА_6, третя особа: Шістнадцята Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом та просила визнати за позивачем право власності на: 1/3 частину трьохкімнатної квартири АДРЕСА_1; 1/3 частину квартири АДРЕСА_2 та 1/3 частину квартири АДРЕСА_3. Стягнути з відповідача судові витрати.

Позовні вимоги мотивовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько позивача - ОСОБА_7, після смерті якого залишилося спадкове майно, серед якого, зокрема, є: трьохкімнатна квартира АДРЕСА_1. Також позивач вказувала про те, що у 2009-2011 роках зареєстроване місце проживання спадкодавця було за адресою: АДРЕСА_2, а також спадкодавець володів квартирою АДРЕСА_3. Позивач у встановлений законом шестимісячний строк звернулася до із заявою про прийняття спадщини до Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори, проте державним нотаріусом у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом було відмовлено з підстав відсутності оригіналів правовстановлюючих документів. Спадкоємцями, які прийняли спадщину після смерті померлого є: донька померлого (позивач), дружина померлого та його син ОСОБА_8 Представник позивача зверталася до відповідача з проханням надати правовстановлюючі документи на спадкове майно, проте остання повідомила, що такі документи вона не зобов'язана надавати. У зв'язку з цим у позивача є труднощі в отриманні правовстановлюючих документів та інформації щодо майна спадкодавця.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 07 лютого 2018 року відкрито провадження у даній справі та призначено її до розгляду в порядку загального позовного провадження в підготовче судове засідання.

07 березня 2018 року відповідачем подано до суду відзив на позовну заяву.

06 квітня 2018 року представник позивача в судовому засіданні заявила клопотання про залишення позовних вимог в частині визнання за ОСОБА_5 права власності в порядку спадкування за законом на 1/3 частину квартири АДРЕСА_2 та на 1/3 частину квартири АДРЕСА_3 без розгляду.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 06 квітня 2018 року позовні вимоги ОСОБА_5 до ОСОБА_6, третя особа: 16-та Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом в частині вимог про визнання за ОСОБА_5 права власності в порядку спадкування за законом на 1/3 частину квартири АДРЕСА_2 та на 1/3 частину квартири АДРЕСА_3 залишено без розгляду.

10 травня 2018 року представником позивача в судовому засіданні подано заяву про зменшення позовних вимог, в якій вона просила визнати за ОСОБА_5 право власності в порядку спадкування за законом на 1/6 частину трьохкімнатної квартири АДРЕСА_1, загальною площею 106,3 кв.м., житловою площею 60,70 кв.м.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 10 травня 2018 року було закрито підготовче засідання та призначено справу до розгляду по суті.

Також, ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 10 травня 2018 року за клопотанням представника позивача про витребування доказів, заявленому у підготовчому судовому засіданні, витребувано у приватного нотаріуса КМНО Авдієнка В.В. копію договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1.

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги з урахуванням їх зменшення підтримала, просила позов задовольнити, посилаючись на обставини, викладені в позовній заяві та в заяві про зменшення позовних вимог.

Відповідач та її представник в судовому засіданні проти позову заперечували, посилаючись на те, що відповідач не порушувала прав позивача щодо оформлення спадкового майна, а позивач передчасно звернулася до суду з позовом про визнання права власності.

Третя особа - Шістнадцята Київська державна нотаріальна контора в судове засідання не з'явилися, просили слухати справу за відсутності їх представника та прийняти рішення у справі відповідно до чинного законодавства України.

Вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступного.

Принцип захисту судом порушеного права особи будується при встановленні порушення такого права. Так, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (ч. 1 ст. 15 ЦК України).

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч.1 ст. 4 ЦПК України).

Згідно принципу диспозитивності суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч. 1 ст. 13 ЦПК України).

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (ст. 5 ЦПК України).

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_7 (а.с. 97).

Позивач ОСОБА_5 є донькою померлого, що підтверджується свідоцтвом про народження (а.с. 106).

Відповідач ОСОБА_6 з 15 вересня 1995 року перебувала у шлюбі з ОСОБА_7, що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу (а.с. 99).

Згідно з свідоцтвом про народження ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_1, є сином ОСОБА_7 та ОСОБА_6 (а.с. 101).

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

До складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України).

Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою (ст. 1220 ЦК України).

Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст. 1270 ЦК України).

Як вбачається з матеріалів спадкової справи № 862/2016, відкритої щодо майна померлого ОСОБА_7, до 16-ї Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини 29.12.16 звернулася ОСОБА_6, як дружина померлого, від свого імені та від імені неповнолітнього сина ОСОБА_8 (а.с. 96).

Також ОСОБА_6 16.08.2017 подала до 16-ї Київської державної нотаріальної контори заяву про видачу їй свідоцтва про право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 у відповідності до ст. 60 Сімейного кодексу України (а.с. 95).

02.02.2017 до 16-ї Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини звернулася ОСОБА_5, як донька померлого ОСОБА_7 (а.с. 105).

До складу спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_7 входить, зокрема, квартира АДРЕСА_1.

Вказана квартира належала спадкодавцю на праві власності на підставі договору купівлі-продажу від 10 червня 2011 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Авдієнком В.В. за № 1824.

Належність ОСОБА_7 на праві приватної власності квартири АДРЕСА_1 підтверджується також інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (інформаційна довідка № 119880460 від 05.04.2018) (а.с. 144-145).

29 листопада 2017 року державний нотаріус Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори виніс постанову, якою відмовив ОСОБА_5 у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_7 на квартиру АДРЕСА_1, пославшись на відсутність у спадкоємця правовстановлювальних документів на спадкове майно (а.с. 115).

Відповідно до закону право власності спадкоємця на успадковане нерухоме майно посвідчується свідоцтвом про право на спадщину на нерухоме майно, при цьому ч. 1 ст. 1297 ЦК України зобов'язує спадкоємця, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, звернутися до нотаріуса за видачою свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затверджений наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5, передбачає, що видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів на майно, яке зареєстроване у порядку, визначеному законодавством. За відсутності у спадкоємця необхідних для видачі свідоцтва про право на спадщину документів нотаріус роз'яснює процедуру вирішення зазначеного питання в судовому порядку (глава 10, пункти 4.14, 4.15).

З огляду на вказане суд дійшов висновку, що відсутність у спадкоємця правовстановлюючого документу який посвідчує право власності померлого спадкодавця на квартиру є перешкодою для одержання спадкоємцем - позивачем по справі ОСОБА_5 правовстановлюючого документу на вищевказане успадковане нерухоме майно і тим самим порушує її право власності.

За приписом ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Однією з визначених законом підстав набуття права власності є спадкування.

Згідно зі ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом.

Враховуючи, що ОСОБА_5 після смерті батька успадкувала частину спадкової квартири, яка згідно ч. 5 ст. 1268 ЦК України належить їй з часу відкриття спадщини, і іншим шляхом захистити права спадкоємця на отримання спадщини неможливо, вимоги про визнання права власності суд вважає обґрунтованими і доведеними.

Повно та всебічно з'ясувавши обставини справи, оцінивши зібрані у справі докази, суд приходить до висновку, що позовні вимоги гуртуються на вимогах закону, обставини справи підтверджені певними засобами доказування, а тому позовну заяву необхідно задовольнити в повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 392, 1217, 1218, 1261, 1267, 1268, 1296 ЦК України, ст.ст. 12, 13, 19, 48, 76-82, 141, 223, 229, 259, 263-265, 268, 273 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_5 (ідентифікаційний номер: НОМЕР_1, що зареєстрована за адресою: АДРЕСА_4) право власності на 1/6 частку квартири АДРЕСА_2, загальною площею 106,30 кв.м., житловою площею 60,7 кв.м., в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_7, що помер ІНФОРМАЦІЯ_3

Стягнути з ОСОБА_6 (ідентифікаційний номер: НОМЕР_2, що зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1) на користь ОСОБА_5 (ідентифікаційний номер: НОМЕР_1, що зареєстрована за адресою: АДРЕСА_4) судовий збір у розмірі 704 грн. 80 коп.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва. До утворення апеляційних судів в апеляційних округах апеляційна скарга може бути подана до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд міста Києва протягом тридцяти днів з дня його проголошення відповідно до вимог, встановлених ст. 353-356 ЦПК України.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлено 20 липня 2018 року.

Суддя