УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 липня 2018 року , м.Сватове

Сватівський районний суд Луганської області в особі головуючого судді Осіпенко Л.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 соціального захисту населення Сватівської районної державної адміністрації Луганської області до ОСОБА_2 про стягнення надміру перерахованої суми коштів,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 соціального захисту населення Сватівської районної державної адміністрації Луганської області звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2 про стягнення надміру перерахованої суми коштів в якому просить стягнути з ОСОБА_2 на користь держави в особі управління соціального захисту населення Сватівської районної державної адміністрації Луганської області надміру перераховані кошти у розмірі 22 452,76 грн.

За правилами цивільного процесуального законодавства позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Зокрема, згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем подано позов, який містить вимогу майнового характеру.

Відповідно до п.1 ч. 2ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» за подання позовної заяви, майнового характеру, яка подана юридичною особою судовий збір справляється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, позивач, при зверненні до суду з даним позовом повинен був сплатити судовий збір у розмірі 1762, 00 грн.

Позивачем всупереч норм цивільного процесуального законодавства не надано квитанцій про сплату судового збору, однак заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору, в обґрунтування якого зазначено, що управління соціального захисту населення Сватівської районної державної адміністрації Луганської області, як розпорядник бюджетних коштів нижчого рівня, не має можливості здійснити сплату судового збору без відповідного фінансування з Державного бюджету. За даними бухгалтерського обліку, станом на 20.06.2018 рік за КЕКВ 2800 «Інші поточні видатки» сума складає 809,22 грн., що є недостатнім для здійснення сплати судового збору.

За нормами законодавства єдиною підставою для вчинення судом дій для відстрочення сплати позивачем судового збору є підстава, передбачена ч. 1 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір», тобто майновий стан заявника та за умов, вичерпний перелік яких зазначено у даній статті, а саме:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сімї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоровю.

Обґрунтування пов'язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, покладається на цю особу.

Крім того, у пункті 29 Постанови пленуму ВССУ від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз'яснено, що відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання,повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади. У зв'язку із цим обставини, пов'язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення від такої сплати.

Таким чином, клопотання позивача про звільнення його від сплати судового збору є необґрунтованим.

Тому в задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору слід відмовити.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, якщо заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175-177 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, суддя постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

За вказаних обставин позовна заява повинна бути залишена без руху, а позивачу необхідно надати строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання цієї ухвали.

Керуючись ЗУ «Про судовий збір», ст.ст.175, 185 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 соціального захисту населення Сватівської районної державної адміністрації Луганської області про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 соціального захисту населення Сватівської районної державної адміністрації Луганської області до ОСОБА_2 про стягнення надміру перерахованої суми коштів - залишити без руху та надати строк для усунення вказаних недоліків протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання вимог ухвали в зазначений строк позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.М.Осіпенко