Справа № 310/2428/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 липня 2018 року м. Бердянськ

Бердянський міськрайонний суду

Запорізької області

в складі: головуючого - судді Крамаренка А.І.

при секретарі Корнієнко Н.І.

розглянув у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконфереції цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Міністерства інфраструктури України, третя особа Державне підприємство «Бердянський морський торговельний порт», про скасування наказу про звільнення, поновлення на посаді,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Міністерства інфраструктури України про скасування наказу про звільнення, поновлення на посаді.

Ухвалою суду від 30 травня 2018 року до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, залучено Державне підприємство «Бердянський морський торговельний порт».

24.07.2018 року представником відповідача до суду подано клопотання про розгляд справи у порядку загального позовного провадження.

В обґрунтування клопотання зазначено, що для Міністерства інфраструктури дана справа має важливе значення, оскільки вирішується питання поновлення керівника державного підприємства «Бердянський морський торговельний порт», яке відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 04.03.2015 року №83 «Про затвердження переліку обєктів державної власності, що мають стратегічне значення для економіки та безпеки держави» є стратегічним обєктом державної власності, забезпечує робочими місцями до 10 тисяч мешканців міста та є ключем України до Азовського моря.

Також вважає, що розгляд справи про поновлення на роботі ОСОБА_1 на посаді виконуючого обовязки директора ДП «Бердянський морський торговельний порт» становить значний суспільний інтерес, оскільки справа є важливою для трудового колективу вказаного підприємства.

Крім того, в мережі інтернет розміщено численні статті, що стосуються поновлення позивача на посаді.

Зазначає, що Міністерство інфраструктури України є Уповноваженим органом управління ДП «Бердянський морський торговельний порт», однак роботодавцем у рамках спірних правовідносин є саме державне підприємство. Зважаючи на специфіку трудових прововідносин, вважає справу складною.

Заслухавши учасників судового засідання, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Згідно ч.1 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин.

Частиною 2 вказаної статті передбачено, що в порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Відповідно до ч. 3 даної статті при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Справи у спорах, які не можуть бути розглянуті в порядку спрощеного позовного провадження, визначені ч.4 ст. 274 ЦПК України.

Аналіз зазначеної вище статті дає підстави для висновку, про імперативність норми закону про розгляд справ, що виникають з трудових правовідносин, у порядку спрощеного позовного провадження.

Разом з цим, наведені в ч. 3 ст. 274 ЦПК України обставини, враховуються судом при вирішенні питання про розгляд інших справ в порядку спрощеного або загального позовного провадження крім справ, зазначених в ч.1 та ч. 4 цієї статті.

Отже клопотання представника відповідача про розгляд справи у порядку загального позовного провадження задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 5, 12, 13, 260, 263-264, 274, 277 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання представника відповідача Міністерства інфраструктури України, про розгляд справи у порядку загального позовного провадження відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення проти ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Суддя А.І. Крамаренко