Провадження № 2/761/6388/2018
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 липня 2018 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Кондратенко О.О. розглянула заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради про зобов'язання вчинити дії, відшкодувати моральну шкоду та офіційно вибачитись

в с т а н о в и в:

В липні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва із заявою до Київської міської ради, в якій просив:

- примусити відповідача на найближчій сесії КМР після судової ухвали за цією позовною заявою вилучити з герба та стяга м. Києва, а також із своєї символіки та символіки свого виконавчого органу (КМДА) і з ділової документації, зображення архангела Михаїла, як таке, що порушує статтю 35 Конституції України, та оголосити конкурс митців на найкращу нерелігійну (світську) символіку столиці України;

- зобов'язати КМР сплатити йому (ОСОБА_1.) відшкодування моральних збитків з огляду на порушення його прав на свободу совісті в м. Києві в розмірі 4 238 000, 00 грн. за 8 476 днів (станом на 03 липня 2018 року) існування неконституційної символіки м. Києва з розрахунку: 1 день - 500, 00 грн.;

- зобов'язати КМР офіційно вибачитися перед відповідачем за незаконне перекладання своїх повноважень на Департамент культури, котрий не має юридичної можливості виконати його (ОСОБА_1.) вимогу, викладену зокрема в позовній заяві.

Так, подана позивачем заява не відповідає вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України.

Позовна заява повинна містити:

повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв'язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

В поданій заяві, позивачем не зазначено: ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі); ціну позову; не надано детального розрахунку розміру моральних збитків; не конкретизований зміст позовних вимог (вимога №1 фактично складається з двох позовних вимог; вимога №3 не конкретизована в частині форми вибачення (у який саме спосіб), яке незаконне перекладення повноважень та яких повноважень, не має юридичної (якої) можливості виконати, яку вимогу).

Відповідно до ч.1 ст.177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Як вбачається із наданих позивачем матеріалів, останнім не додано до позовної заяви копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів.

Крім того, подана заява не оплачена судовим збором, відповідно до Закону України " Про судовий збір " від 08.07.2011 року, однак, позивачем подано клопотання про звільнення від сплати судового збору з огляду на відсутність отримання ним коштів в період часу з першого кварталу 2017 року по 1 квартал 2018 року.

Так, відповідно до положень ч.ч.1, 3 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно з ч.1 ст.8 ЗУ " Про судовий збір ", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або: позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або: предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Суд може зменшити розмірі судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (ч.2 ст.8 ЗУ " Про судовий збір ").

Аналогічна позиція висловлена Верховним Судом в ухвалах від 11 січня 2018 року по справі №809/1045/16 (суддя - доповідач Смокович М.І.) та від 10 січня 2018 року по справі №242/3169/17 (суддя - доповідач Мороз Л.Л.).

За таких обставин, суд прийшов до висновку, про відсутність правових підстав, зазначених у ч.1 ст.8 ЗУ "Про судовий збір", які б слугували підставами, для задоволення клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до ст. 2 Закону України " Про судовий збір ", платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (ч. 1 ст. 4 Закону України " Про судовий збір " ).

З 01 січня 2018 року, згідно із Законом України " Про Державний бюджет України на 2018 рік " прожитковий мінімум для працездатних осібстановить 1 762, 00 грн.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України " Про судовий збір ", за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0, 4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (8 810, 00 грн. ), а тому позивачу необхідно сплатити суму судового збору у розмірі, передбаченому Законом України " Про судовий збір ", що складає 8 810, 00 грн. (за позовну вимогу майнового характеру).

За подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а тому позивачу необхідно сплатити суму судового збору у розмірі, передбаченому Законом України " Про судовий збір ", що складає 704, 80 грн. (за позовну вимогу немайнового характеру) (рахунок на сплату судового збору, який змінюється з 02 липня 2018 року - 6011 , МФО 899998 код платежу 22030101 отримувач коштів -УК у Шевчен.р-ні/Шевченк.р-н, Банк одержувача - Казначейство України (ЕАП)).

Крім того, позивачем об'єднано в одному позовному провадженні позовні вимоги, які підлягають розгляду за правилами різних видів судочинства (цивільного та адміністративного).

Не допускається об'єднання в одне провадження вимог, які підлягають розгляду за правилами різних видів судочинства, якщо інше не встановлено законом (ст.20 ЦПК України).

В одній позовній заяві може бути об'єднано декілька вимог, пов'язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги) (ч.1 ст.188 ЦПК України).

Юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: спорах фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження (п.1 ч.1 ст.19 КАС України).

Враховуючи те, що позивач не позбавлений можливості усунути викладені зауваження, суд відповідно до ст. 185 ЦПК України, вважає вірним залишити заяву без руху і надати ОСОБА_1 строк для виправлення зазначених недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 4, 8 Закону України "Про судовий збір", ст.ст. 175, 177, 185, 259-261 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

Заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради про зобов'язання вчинити дії, відшкодувати моральну шкоду та офіційно вибачитись - залишити без руху, надавши стороні заявника строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ухвали, попередивши, що в разі не усунення вказаних недоліків заява буде вважатися неподаною і повертається стороні заявника.

Суддя: