АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ЧЕРНІВЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 липня 2018 року м. Чернівці

справа № 2-140/11

Апеляційний суд Чернівецької області у складі колегії суддів палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Литвинюк І. М.

суддів: Перепелюк І.Б. Яремко В.В.,

секретар: Тодоряк Г.Д.

за участю: представника позивача ОСОБА_1, відповідача ОСОБА_2, його представника ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_3, який діє в інтересах ОСОБА_2, на ухвалу Шевченківського районного суду м. Чернівці від 12 квітня 2018 року у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Акціонерний комерційний банк «Новий» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до публічного акціонерного товариства «Акціонерний комерційний банк «Новий» про стягнення коштів, головуючий у І-й інстанції Смотрицький В.Г.

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2010 року ПАТ АКБ «Новий» звернулося до суду позовом до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

У лютому 2017 року ОСОБА_2 предявив зустрічний позов про стягнення безпідставно отриманих коштів.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Чернівці від 12 квітня 2018 року за клопотанням представника ПАТ АКБ «Новий» у справі призначено додаткову судово-почеркознавчу експертизу, проведення якої доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз.

В апеляційній скарзі представник відповідача ОСОБА_3 просить указану ухвалу про призначення експертизи скасувати, а справу передати до суду першої інстанції на новий розгляд.

Посилається на порушення норм процесуального права. А саме, в ухвалі про призначення додаткової судово-почеркознавчої експертизи судом не зазначено обставини щодо визнання висновку експерта неповним або неясним. Крім того, у судове засідання був викликаний та допитаний відповідний експерт і жодних порушень під час проведення ним дослідження зясовано не було. Експерт підтвердив, що аргументи позивача, викладенні у клопотанні про проведення додаткової експертизи, не відповідають дійсності. Подані позивачем докази долучені до матеріалів справи з порушенням норм процесуального права.

На апеляційну скаргу ПАТ «АКБ «Новий» подав відзив, у якому просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу без змін.

Зазначає, що у висновку експерта повинен викладатися не тільки встановлені фактичні дані та висновки експерта за досліджуваними питаннями, а й описуватися технічні прийоми, наукові методи та послідовність дослідження, що слугує доказовою основою достовірності отриманих експертом результатів.

Апеляційний суд, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Постановляючи ухвалу про призначення у справі додаткової судово-почеркознавчої експертизи, суд першої інстанції виходив з того, що представник позивача для проведення експертизи надав нотаріально посвідчені документи, в яких є вільні зразки підпису ОСОБА_2 і які кардинально відрізняються від тих вільних зразків підпису, які були надані з документами його представником.

Однак колегія суддів не може погодитись з таким висновком суду першої інстанції.

Відповідно до ст. 113 ЦПК України, якщо висновок експерта буде визнано неповним або неясним, судом може бути призначена додаткова експертиза, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам).

Отже, за змістом норми ч. 1 ст. 113 ЦПК України можливість призначення саме додаткової експертизи повязується з визнанням висновку первинної експертизи неповним або неясним.

У матеріалах справи є висновок первинної судово-почеркознавчої експертизи 1705, 1705-К від 24 вересня 2015 року, проведеної експертом НДЕКЦ УМВС України у Чернівецькій області на підстави ухвали суду від 03 липня 2015 року (т. 2, а.с.41-43).

На вирішення експертизи було поставлено питання про те, чи є заява на видачу готівки оригіналом, а якщо так, то чи виконано підпис ОСОБА_2 на указаній заяві особисто чи іншою особою.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Чернівці 18 вересня 2017 року за клопотанням представника відповідача у справі була призначена додаткова судово-почеркознавча експертиза, проведення якої доручено експертам НДЕКЦ.

На вирішення експертизи було поставлено питання чи підписано заяву на видачу готівки №870_5 від 30 вересня 2008 року особисто ОСОБА_2 чи іншою особою.

Відповідно до висновку експерта №1589-К від 27 жовтня 2017 року підпис в рядку «Підпис отримувача» в заяві на видачу готівки №870_5 від 30 вересня 2008 року виконаний не ОСОБА_2, а іншою особою.

Відповідно до ч.1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов для з'ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо. Сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

ОСОБА_1 нормою ст. 110 ЦПК України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу.

У клопотанні представника позивача про призначення додаткової судово-почеркознавчої експертизи йдеться про неповноту, неясність та суперечливість проведеного експертом дослідження, необхідність усунення неповноти, неясності та суперечливості висновку.

Однак, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції необґрунтовано постановив ухвалу про призначення додаткової експертизи, оскільки питання - ким виконано підпис у заяві про видачу готівки № 870_5 від 30 вересня 2008 року вже ставилось перед експертами і відповідь надавалась експертом у попередньому експертному висновку і додаткового уточнення не потребує. Інших питань при призначенні додаткової експертизи на вирішення експерту не ставилось.

Таким чином, у суду першої інстанції були відсутні належні та достатні правові підстави для призначення ще однієї додаткової судової почеркознавчої експертизи та зупинення провадження у даній справі.

Відповідно до змісту ч. 1 ст. 260 ЦПК України у мотивувальній частині ухвали, що викладається окремим документом, мають бути зазначені мотиви, з яких суд дійшов висновків.

Указаного до уваги суд першої інстанції не взяв та без наведення відповідних мотивів, висновків про обґрунтованість чи необґрунтованість наявних у справі висновків первинної та додаткової судово-почеркознавчих експертиз, без попереднього висновку про їх неясність чи неповноту та суперечність іншим матеріалам справи, дійшов необґрунтованого висновку про необхідність призначення додаткової судово-почеркознавчої експертизи.

Отже, вищенаведене свідчить про необґрунтованість висновку суду щодо призначення у справі додаткової почеркознавчої експертизи, що призводе до безпідставного затягування розгляду цивільної справи.

Окрім того, колегія звертає увагу на ту обставину, що судом грубо порушуються норми процесуального права щодо строків розгляду справи.

З матеріалів справи вбачається, що провадження у даній справі було відкрито ще в грудні 2010 року (т. 1, а.с. 31).

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України від 16 листопада 2016 року задоволено частково касаційну скаргу ПАТ «АКБ «Новий», рішення Шевченківського районного суду м. Чернівці від 11 листопада 2015 року та ухвалу апеляційного суду Чернівецької області д 03 лютого 2016 року скасовано та передано справу на новий розгляд до суду першої інстанції.

Таким чином, з моменту надходження справи до суду на новий розгляд пройшло фактично більше ніж півтора року, проте всупереч вимогам цивільно-процесуального законодавства розгляд справи по суті розпочався лише в березні 2017 року, після чого неодноразово оголошувались перерви.

Додаткова судово-почеркознавча експертиза у справі була призначена та проведена більше ніж через десять місяців після надходження справи до суду першої інстанції на новий розгляд з касаційної інстанції.

Відповідно до п. 6 ч.1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

З урахуванням викладеного, колегія суддів приходить до висновку, що оскаржувана ухвала суду першої інстанції постановлена з порушенням норм процесуального права, що є підставою для скасування ухвали суду з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 379, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3, який діє в інтересах ОСОБА_2, задовольнити.

Ухвалу Шевченківського районного суду м. Чернівці від 12 квітня 2018 року скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова є остаточною, касаційному оскарженню не підлягає.

Повний текст постанови складено 06 липня 2018 року.

Головуючий І.М. Литвинюк

Судді: І.Б. Перепелюк

ОСОБА_4