Справа № 309/3818/17
Провадження № 2/309/540/18
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
26 червня 2018 року м. Хуст
Хустський районний суд Закарпатської області в особі:
головуючого судді Кемінь В.Д.
з участю секретаря судового засідання Плиска Т.Ю.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Хуст справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та визнання особи такою, що втратила право на користування житлом, -
ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом про розірвання шлюбу та визнання відповідача ОСОБА_2 таким, що втратив право на користування житловим приміщенням, а саме будинком №7 в с. Чертіж, вул. Ю. Химинця Хустського району, Закарпатської області. Позов мотивовано тим, що позивач є власником будинку, №13 в с. Липча, вул. Підгірна Хустського району, Закарпатської області. Посилається на те, що з відповідачем вони уклали шлюб 22.03.1994 року, який було зареєстровано виконкомом Липчанської сільської ради за актовим записом №11 від 22.03.1994 року. Від шлюбу у них народилося двоє дітей донька Маряна, ІНФОРМАЦІЯ_1 та син ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2 Діти проживають з позивачкою на її повному утриманні та вихованні.
З 2014 року відповідач проживає окремо і взагалі не цікавиться сімєю.
Відповідач разом з сімєю проживав у будинку батьків ОСОБА_1 за адресою с. Липча, вул. Підгірна №13 Хустського району Закарпатської області, який на сьогоднішній день належить позивачці на праві особистої власності.
Вже більше трьох років їхня сімя перестала існувати. Відповідач має іншу сімю, тому відновлення подружніх стосунків є неможливим.
Оскільки будинок, в якому відповідач проживав разом з сімєю є особистою власністю позивачки, а відповідач в ньому зареєстрований і самостійно виселятися з нього не має наміру, з метою усунення порушень права власності позивачка вимушена в судовому порядку ставити питання про визнання ОСОБА_2 таким, що втратив право користування житлом.
В судове засідання представник позивачки ОСОБА_1 ОСОБА_4 подала заяву про розгляд справи без її участі та без участі позивачки, позовні вимоги підтримала у повному обсязі і просила суд їх задовольнити.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не зявився з невідомих суду причин. Про день, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином - шляхом розміщення оголошення про виклик в судове засідання в газеті «Новини Закарпаття» від 12.06.2018 р. за №43 (4754), однак причини його неявки суду не відомі.
З врахуванням наведеного, та у відповідності до порядку, визначеного ст. 223 ч. 4, ст. 247 ч. 2 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності сторін і постановити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Дослідивши наявні матеріали справи, суд дійшов до висновку, що позов підлягає до задоволення з таких підстав.
З оглянутого в судовому засіданні свідоцтва про шлюб вбачається, що сторони перебувають в зареєстрованому шлюбі з 22.03.1994 року, який було зареєстровано виконкомом Липчанської сільської ради за актовим записом №11 від 22.03.1994 року. Від шлюбу у них народилося двоє дітей донька Маряна, ІНФОРМАЦІЯ_1 та син ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2
Відповідно до ст.ст. 110-112 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них.
Згідно ст. 24 Сімейного кодексу України «шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається…».
Таке положення національного законодавства України відповідає статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою «чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім'ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.».
З огляду на встановлене суд дійшов до висновку, що підстав для збереження шлюбу між сторонами в судовому засіданні не встановлено, шлюбні відносини між сторонами припинилися більше трьох років, їхній шлюб має формальний характер та не виконує свого прямого призначення.
Під час розгляду справи в судовому засіданні встановлено, що позивач є власником будинку №13 в с. Липча, вул. Підгірна, Хустського району, Закарпатської області (а.с.10-11).
З дослідженого в судовому засіданні акту обстеження будинковолодіння по вул. Підгірна №13 від 30.08.2017 року складеного комісією в складі: депутата Липчанської сільської ради ОСОБА_5, сусідів ОСОБА_6, ОСОБА_7 вбачається, що за вказаною адресою зареєстровані: ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_3, ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_4, ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_5, ОСОБА_10 т ІНФОРМАЦІЯ_6, ОСОБА_11 ІНФОРМАЦІЯ_7 Комісія прийшла до висновку, що гр. ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_8, зареєстрований за адресою ІНФОРМАЦІЯ_9, але за даною адресою не проживає з 2014 року (а.с.12).
Частиною 1 ст.319 ЦК України передбачено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд і має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.
Частиною 1 ст. 321 ЦК України встановлено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Відповідно до ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
Наявність реєстрації відповідача у житловому будинку позивача, позбавляє останнього права на отримання житлових субсидій, що ставить його у скрутне матеріальне становище.
Відповідно до ст.405 ч.2 ЦК України член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
З огляду на встановлене суд констатує, що ОСОБА_1 обґрунтовано та правомірно ставить вимоги до відповідача, про визнання його таким, що втратив право на користування житлом в його будинку, так як останній відповідно до ст. 405 ЦК України втратив право на користування жилим приміщеннями в будинку позивача.
Враховуючи наведене, керуючись ст. 24, 110-112 СК України, ст.ст. 319,321,405 ЦК України, ст.ст. 2,4,12,13,76-78,142, 206, 223,247,258-268,280-282 ЦПК України, суд
Шлюб зареєстрований між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, 22 березня 1994 року, за актовим записом №11 у виконкомі Липчанської сільської ради Хустського району - розірвати.
Після розірвання шлюбу прізвище позивачки залишити «Ілик».
Неповнолітню дитину сторін ОСОБА_11, ІНФОРМАЦІЯ_2 залишити на вихованні біля матері ОСОБА_1.
Визнати гр. ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_10 таким, що втратив право на користування житловим будинком розташованим за адресою с. Липча, вул. Підгірна №13 Хустського району Закарпатської області.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до апеляційного суду Закарпатської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Хустського

районного суду: підпис ОСОБА_12

З оригіналом вірно:

Суддя Хустського

районного суду ОСОБА_12Д