Справа № 755/4943/18
"02" липня 2018 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:
Головуючого - судді Астахової О.О.,
при секретарі: Неділько Л.Л.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку спрощеного позовного провадження в м. Києві цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «Київенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,
Позивач звернувся з позовом до суду про стягнення з відповідача ОСОБА_1 заборгованості за спожиту електричну енергію у розмірі 15 104,18 грн., 3 % річних та інфляційну складову боргу у сумі 7062,09 грн., а також судовий збір у сумі 1762,00 грн.
Мотивуючи вимоги тим, що відповідач ОСОБА_2 зареєстрований та проживає у квартирі АДРЕСА_1 та є споживачем послуг з постачання електричної енергії, що здійснює ПАТ «Київенерго».
Проте, відповідач не здійснює своєчасну плату за спожиті послуги, внаслідок чого, станом на 01.01.2018 року утворилась вказана заборгованість.
Посилаючись на положення ст. 625 ЦК України позивач також просить стягнути з відповідача інфляційну складову боргу та 3% річних у розмірі 7062,09 грн. за прострочення виконання грошового зобов'язання.
Оскільки досудове врегулювання спору виявилось не можливим, позивач змушений звернутись із даним позовом до суду.
Ухвалою судді Дніпровського районного суду м. Києва від 12 квітня 2018 року відкрито провадження у цивільній справі, розгляд якої проводиться у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.
Відповідачу був встановлений п'ятнадцятиденний строк з дня вручення вказаної ухвали подати відзив на позовну заяву.
У встановлений судом строк відповідач відзив не подав, клопотань про відкладення розгляду справи або розгляду справи у його відсутність до суду не надійшло.
Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Дослідивши матеріали справи суд прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 28) та є споживачем електричної енергії, яку постачає ПАТ «Київенерго», згідно Закону України «Про електроенергетику» та Правил користування електричною енергією для населення.
Постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року №1357 затверджено Правила користування електричною енергією для населення (далі - ПКЕЕН), які відповідно до п. 1 регулюють відносини між громадянами та енергопостачальниками. Ці Правила - є обов'язковими для виконання всіма споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності.
Відповідач - є споживачем електроенергії, як мешканець квартири АДРЕСА_1, яку постачає позивач. Між позивачем та відповідачем як мешканцем даної квартири діють зобов'язальні правовідносини про постачання та користування електричною енергією, згідно якого енергопостачальник бере на себе зобов'язання постачати споживачеві електричну енергію, а споживач зобов'язується оплачувати фактично спожиту електричну енергію у терміни, передбачені договором.
Відповідно до п.п. 19, 21 Правил користування електричною енергією для населення, сплата за спожиту електроенергію здійснюються за діючими тарифами (цінами) для населення на підставі показань приладів обліку. Знімання показань приладів обліку проводиться споживачем щомісяця. Енергопостачальник має право контролювати правильність знімання показань приладів обліку та оформлення платіжних документів споживачем. Тобто кількість спожитої енергії має щомісяця визначатися самостійно споживачем за фактичними показаннями електролічильника.
За положеннями п.27 Правил у разі несплати за спожиту електричну енергію протягом 10 днів після терміну, зазначеного у договорі чи платіжному документі, та неотримання енергопостачальником повідомлення про оплату на 20 день споживачу надсилається попередження про відключення електричної енергії. Кількість спожитої енергії має щомісяця визначатися самостійно споживачем за фактичними показаннями приладу обліку електроенергії. Вартість електроенергії визначається як добуток обсягу споживання електроенергії на тариф, що діяв у період, за який здійснюється оплата.
Згідно витягу із особового рахунку ОСОБА_1 НОМЕР_2 убачається, що відповідач не належним чином сплачує кошти за надані послуги, у зв'язку з чим станом на 01.01.2018 року має борг по оплаті електроенергії у розмірі 15 104,18 грн. (а.с. 14-16).
07 лютого 2017 року позивачем на адресу відповідача було направлено попередження про припинення постачання електроенергії у квартирі АДРЕСА_1, у зв'язку із виниклою заборгованістю (а.с. 17).
Пунктом 28 Правил передбачено, що у разі відсутності у споживача коштів на оплату заборгованості він повинен звернутися до енергопостачальника із заявою про складання графіка заборгованості або відстрочення терміну оплати та надати довідки, що підтверджують його неплатоспроможність.
17 жовтня 2017 року на адресу позивача представником відповідача ОСОБА_3 поданий гарантійний лист, зі змісту якого убачається, що ОСОБА_1 просить не відключати електропостачання у його помешканні та гарантує сплатити заборгованість в термін до 31 грудня 2017 року (а.с. 5-9). Однак заборгованість за спожиту електроенергію відповідачем у встановлений термін сплачена не була.
Як встановлено в ході розгляду справи відповідач, в подальшому не звертався до ПАТ «Київенерго» із заявою про складання графіка погашення заборгованості, або відстрочення терміну її оплати та не надав жодної довідки, яка підтверджує неспроможність погашення боргу.
Відповідно до статті 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов'язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням індексу встановленого інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Згідно із п. 48 Правил зі змінами та доповненнями споживач несе відповідальність за прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію.
Як убачається із розрахунку позивача, правильність якого перевірена судом, розмір 3 % річних та інфляційних витрат за прострочення ОСОБА_1 виконання грошового зобов'язання складає 7 062,09 грн. (а.с. 2-3).
Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.
За таких обставин, враховуючи наявність прострочення сплати за спожиту електричну енергію з боку відповідача, відсутності будь-яких заперечень щодо позовних вимог позивача, суд приходить до висновку, що позов ПАТ «Київенерго» підлягає задоволенню в повному обсязі та з відповідача підлягає стягненню на користь позивача заборгованість за спожиту електричну енергію у розмірі 15 104,18 грн., а також 3 % річних та інфляційна складова боргу у сумі 7062,09 грн.
Крім того, на підставі ст. 141 ЦПК України судовий збір сплачений позивачем за подання позову до суду у розмірі 1762,00 грн. також підлягає стягненню з відповідача на його користь.
Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 4, 12, 13, 76-78, 81, 141, 258, 259, 264, 265, 273, 280-284, 289, 354, 355 ЦПК України, ст.ст. 4, 11, 526, 530, 625 ЦК України, Законами України «Про житлово-комунальні послуги» та «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357, суд, -
Позов Публічного акціонерного товариства «Київенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Позивач має право оскаржити рішення суду до Апеляційного суду м. Києва, шляхом подання апеляційної скарги протягом 30-ти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
С у д д я О.О. Астахова