Справа № 704/345/17
Номер провадження 2/700/233/18
У Х В А Л А

11 липня 2018 року Лисянський районний суд Черкаської області

у складі: головуючого судді Яценко Г.М.

за участю секретаря судового засідання Сіденко Н.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в смт. Лисянка цивільну справу №704/345/17 провадження №2/700/233/18 за позовом ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди, завданої незаконними діями судових органів,

ВСТАНОВИВ :

11.05.2018 року до Лисянського районного суду Черкаської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди, завданої незаконними діями судових органів.

Ухвалою Лисянського районного суду Черкаської області від 15.05.2018 року відкрито провадження та призначено підготовче судове засідання на 05 червня 2018 року о 13 годині 00 хвилин.

Судом встановлено, що у підготовчі судові засідання, які були призначені на 05 червня 2018 року, 28 червня 2018 року та 11 липня 2018 року позивач не зявився, про час та місце розгляду справи повідомлявся у порядку визначеному чинним законодавством. Заяв про розгляд справи за своєї відсутності не надавав.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем вказано адресу проживання: ІНФОРМАЦІЯ_1 Б, кВ.23, м.Тальне, Черкаської області саме на цю адресу судом були надіслані повістки про місце та час розгляду вищевказаної справи.

Крім того, повідомлення про судове засідання призначене на 11.07.2018 року на 11 годині 00 хвилин було розміщено на сайті Лисянського районного суду Черкаської області.

Згідно ст.2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобовязані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є: верховенство права, повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом, гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами, змагальність сторін, диспозитивність, пропорційність, обовязковість судового рішення, забезпечення права на апеляційний перегляд справи, забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у випадках, встановлених законом, розумність строків розгляду справи судом, неприпустимість зловживання процесуальними правами, відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення.

Крім того, відповідно до ч.2 ст.43 ЦПК України, учасники справи зобовязані:

1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу;

2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та обєктивному встановленню всіх обставин справи;

3) зявлятися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обовязковою;

4) подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази;

5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні;

6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки;

7) виконувати інші процесуальні обовязки, визначені законом або судом.

Відповідно ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема:

1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення;

2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями;

3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер;

4) необґрунтоване або штучне обєднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою;

5) укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Суд зобовязаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Матеріали справи містять заяву позивача адресовану судді Катернопільського районного суду Черкаської області Кухаренку О.В. з проханням розгляд справи призначеної на 12 годину 00 хвилин 28.11.2017 року слухати без участі позивача, інших заяв від позивача про розгляд справи без участі позивача до суду не надходтло.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з"явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його незявлення не перешкоджає розгляду справи.

Крім того, суд вважає, що характер справи не дозволяє її розгляд за відсутності позивача, так як судом не встановлені обставини, що мають значення для правильного вирішення даної справи.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку належним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав і обовязків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Ратифікуючи зазначену Конвенцію, Україна взяла на себе зобовязання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

У рішенні у справі «Калашников проти Росії» Європейський суд зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду вбачається, що питання про порушення ст. 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції принцип неприпустимості зловживання правами, може поставити лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом.

У рішенні Європейського Суду від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Отже, законом передбачено право суду залишити позовну заяву без розгляду за наявності таких умов у сукупності: позивача належним чином повідомлено про час і місце розгляду справи; позивач не з'явивлявся у судове засідання; від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

За викладених обставин суд вжив усіх заходів повідомлення особи щодо розгляду справи, однак позивач своїм правом не скористався, тобто із заяви вбачається, що позивач просив суд розгляд справи здійснювати лише 28.11.2017 року без участі позивача.

Крім того, слід зауважити, що відповідно до ч.1 ст.131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов"язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

Зважаючи на викладене, суд у зв'язку з повторною неявкою позивача у судове засідання і відсутністю заяви про розгляд справи за його відсутності вважає за необхідне на підставі ст.ст.223,257 ЦПК України залишити позов без розгляду.

Керуючись ст. ст.210, 223, 257, 354 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди, завданої незаконними діями судових органів - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Черкаської області шляхом подачі протягом п"ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали або складення повного тексу судового рішення. Якщо ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, учасник справи має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом п"ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду

Суддя Г.М. Яценко