Справа № 199/3055/18
справа №199/3055/18
провадження №2/199/1844/18
Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпропетровська в складі:
головуючого судді Подорець О.Б.
за участю секретаря Терентієвої Я.О.,
за неявки учасників справи,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Дніпро в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Дніпрообленерго» до ОСОБА_1 про відшкодування збитків,-
У травні 2018 року позивач ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» звернувся до суду з позовом до відповідача ОСОБА_1 про відшкодування збитків, зазначивши, що під час проведення технічної перевірки стану електричних приладів обліку і електроустановок у відповідачів за адресою: АДРЕСА_1, що проводилась 03.11.2017, згідно з п.п. 48 Правил, представниками Позивача було виявлено порушення ст.ст. 26,27 Закону України «Про електроенергетику» розкрадання електроенергії, а саме самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі поза засобом обліку, шляхом підключення дублюючого вводу прихованим методом, яке неможливо виявити при контрольному огляді приладу обліку та без спеціальних технічних засобів. Електроенергія споживається приладом обліку не враховується. Споживачеві порушення продемонстровано.
Представниками Позивача був складений акт про порушення правил користування електричною енергією для населення Н №127157 від 03 листопада 2017 року.
Таким чином, позивач, з урахуванням уточнених позовних вимог просить стягнути з відповідача вартість електроенергії, не облікованої внаслідок порушення Відповідачам Правил користування електричною енергією, нарахована на підставі акту Н №127157 від 03 листопада 2017 року становить 65 371,16 грн., а також судові витрати.
Ухвалою суду від 18 травня 2018 року відкрито провадження по справі та визначено здійснювати розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.
У судове засідання представник позивача не з'явився, надавши заяву про розгляд справи у його відсутність, на задоволенні позову наполягав. Крім того просив залучити до матеріалів справи Витяг з протоколу засідання комісії №24/18-ПС, відповідно до якого відповідачу відмовлено в укладенні договору реструктуризації заборгованості.
Відповідачка у судове засідання не з'явилася, про слухання справи повідомлена належним чином. В матеріали справи наявні заяви відповідача про відкладення слухання справі від 11 червня 2018 року та від 09 липня 2018 року, утім, будучи неодноразово належним чином повідомленою про слухання справи не надала суду відзив на позовну заяву та докази, яким вона, у разі наявності, обґрунтовує свої заперечення.
У відповідності до п. 6 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов'язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.
Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, яка відповідно до ст.9 Конституції України є частиною правової системи України, кожна особа має право на справедливий судовий розгляд цивільної справи. Це право включає в себе доступність до правосуддя.
За змістом ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» та ч.4 ст.10 ЦПК України суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод та практику ЄСПЛ як джерело права.
Практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.
З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. При цьому, Європейський суд з прав людини зазначив, що немає порушення права на доступ до правосуддя, якщо заявники не виявили належної зацікавленості у розгляді їхньої справи.
Вищенаведені положення закону направлені на дотримання розумних строків розгляду справи і на недопущення зловживання своїми процесуальними правами та правами інших учасників справи.
Враховуючи строки розгляду справ, відсутність відзиву на позов відповідача, суд вважає, що ОСОБА_1 не виявила належної зацікавленості у розгляді справи, а тому, вважає за можливе розглянути справу за її відсутності, зі згоди представника позивача у заочному провадженні.
Відповідно до ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.
Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст.714 ЦК України, Правилами користування електричної енергією затвердженою Постановою КМУ від 26.07.1999 №1357 (яка втратила чинність відповідно до постанови КМУ №502 від 20.06.2018, проте була чинною на момент виникнення правовідносин між сторонами) та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562.
Дослідивши докази в їх сукупності, суд встановив, що під час перевірки стану електричних приладів обліку і електроустановок у відповідача ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1, що проводилась 03.11.2017, згідно з п.п. 48 Правил, представниками Позивача було виявлено порушення у вигляді розкрадання електроенергії, а саме самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі поза засобом обліку, шляхом підключення дублюючого вводу прихованим методом, яке неможливо виявити при контрольному огляді приладу обліку та без спеціальних технічних засобів. Електроенергія споживається приладом обліку не враховується. Споживачеві порушення продемонстровано.
Такі дії є правопорушеннями в електроенергетиці, що прямо передбачено п. 48 Правил користування електричною енергією для населення.
Згідно п. 42 Правил та умов договору споживач зобов'язується забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів, забезпечувати доступ представникам енергопостачальника після пред'явлення ними службових посвідчень до квартири або до іншого об'єкту для обстеження приладу обліку, електроустановок та електропроводки.
Відповідно до п. 37 Правил та умов договору позивач має право проводити технічну перевірку (перевіряти справність приладів обліку, знімати показання та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку).
Згідно п. 53 Правил, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акту вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акту свої зауваження.
Керуючись п. 53 Правил користування електричною енергією для населення, представниками Позивача був складений акт про порушення правил користування електричною енергією для населення Н №127157 від 03 листопада 2017 року, який підписаний представниками енергопостачальника. Споживач ОСОБА_1 даний акт підписати відмовилася.
Розглядаючи справу, суд також бере до увагу, що незважаючи на відмову від підпису у акті Н №127157 про порушення від 03.11.2017, відповідач ОСОБА_1 звернулася до ПАТ «ДТЕК «Дніпрообленерго» із заявою про укладення договору реструктуризації відповідно до зазначеного акту про порушення, тобто визнала таке порушення та нараховані збитки, оскільки доказів оскарження дій працівників позивача та/або нарахованих збитків, суду не надала. Позивачем прийняте рішення про відмову у реструктуризації боргу, оскільки справа перебуває на розгляді у суді.
Згідно із ст.12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Частиною 1 статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Відповідно до положень ч.1, 2 ст.77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.
Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Згідно з ч.ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
У пункті 26 рішення ЄСПЛ у справі "Надточій проти України" та п.23 рішення ЄСПЛ у справі "Гурепка проти України №2" наголошується на принципі рівності сторін - одному із складників ширшої компетенції справедливого судового розгляду, який передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом.
Підсумовуючи наведене, суд вважає, що позовні вимоги ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ принцип належного здійснення правосуддя передбачає, що у рішеннях судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позиції сторін, орган влади зобов'язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (рішення у справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland) від 1 липня 2003 року, п. 36). Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає у тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватися публічний контроль здійснення правосуддя (рішення у справі «Гірвісаарі проти Фінляндії» (Hirvisaari v. Finland) від 27 вересня 2001 року, п. 30).
З урахуванням результату розгляду справи та відповідно до вимог ст.141 ЦПК України з відповідача підлягає стягненню на користь позивача судовий збір у розмірі 1762,00 грн.
Керуючись ст.ст. 12, 13, 19, 141, 258, 259, 263, 264, 265, 268, 272, 273, 280, 281, 282, 283, 289 ЦПК України, суд, -
Позов Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Дніпрообленерго» до ОСОБА_1 про відшкодування збитків - задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Апеляційна скарга подається до апеляційного суду Дніпропетровської області безпосередньо або через Амур-Нижньодніпровський районний суд м.Дніпропетровська протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Повний текст судового рішення складено 17.07.2018.
Суддя О.Б.Подорець