У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 серпня 2018 року Деснянський районний суд м. Києва у складі:

головуючого - судді - ЛІСОВСЬКОЇ О.В.

за участю секретаря - Макас Л.О.

позивачки ОСОБА_1

представника позивачки ОСОБА_2

представника відповідачки ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві клопотання представника відповідачки про залишення позову без руху по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4, треті особи: ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, Деснянський районний відділ державної виконавчої служби м. Київ Головного територіального управління юстиції у м. Києві, Державне підприємство "Інформаційний центр" Міністерства юстиції України, Відділ з питань державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації, про витребування майна з чужого незаконного володіння та скасування державної реєстрації, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до відповідачки ОСОБА_4 про витребування майна з чужого незаконного володіння та скасування державної реєстрації.

У судовому засіданні представник відповідачки подав заяву про залишення позову без руху, зважаючи на те, що позивачка не у повному обсязі сплатила судовий збір. В обґрунтування своєї заяви представник відповідача зазначив, що ціну позову було визначено, виходячи із ціни Договору купівлі-продажу станом на 26.05.2006 року, на даний час ціна спірної квартири інша, що підтверджується Звітом про незалежну оцінку від 30.07.2018 року, що був складений за заявою відповідачки. На підставі викладеного представник відповідача просить залишити позов без руху, надавши позивачці строк для усунення недоліків.

Позивачка та її представник заперечували проти задоволення клопотання, зважаючи на його безпідставність.

Інші учасники справи у судове засідання не з'явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Зваживши доводи клопотання, вислухавши думку учасників справи, вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Як вбачається з письмових матеріалів справи, позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду з даним позовом про витребування у відповідачки приміщення квартири АДРЕСА_1, а також про скасування державної реєстрації права власності відповідачки на вказану квартиру.

При подачі позову до суду позивачкою був сплачений судовий збір у розмірі 1380, 00 грн. та 640, 00 грн., тобто на загальну суму 2020, 00 грн.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 25.06.2018 позовну заяву було залишено без руху, надано строк позивачці для сплати судового збору у розмірі 640, 00 грн. за другу позовну вимогу.

На виконання ухвали суду від 25.06.2018 року позивачкою було доплачено судовий збір у розмірі 640, 00 грн.

За правилами цивільного процесуального законодавства позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175, 177 ЦПК України, а також вимогам Закону України "Про судовий збір".

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Законом України «Про державний бюджет України на 2017 рік», у ч. 1 ст. 7, встановлено розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу в розрахунку на місяць - 1600 грн.

Ставка судового збору за подання фізичною особою або фізичною особою-підприємцем позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ставка судового збору за подання фізичною особою або фізичною особою-підприємцем позовної заяви немайнового характеру становить 0, 4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме станом на 01.01.2017 року - 640, 00 грн.

Виходячи з наведеного, позивачка має сплатити суму судового збору, відповідно до встановлених Законом України «Про судовий збір» ставок.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 вказаного Закону за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі, коли у позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Як вбачається з письмових матеріалів справи, позивачка сплатила судовий збір при подачі позову у розмірі 2020, 00 грн. за майнову вимогу, у подальшому доплатила судовий збір за немайнову вимогу у розмірі 640, 00 грн.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно із вимогами п. 8 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього кодексу, та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений строк.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 176 ЦПК України якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна, розмір судового збору визначає суд з наступним стягненням недоплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Так, судом при відкритті провадження у справі перевірялося питання правильності сплати судового збору, і було встановлено, що позивачкою судовий збір сплачений, виходячи із вартості квартири, зазначеної у Договорі купівлі-продажу від 26.06.2006 року.

В обґрунтування клопотання представником відповідача наданий Звіт про оцінку, що був виготовлений по заяві відповідачки 30.07.2018 року, де визначена ринкова вартість спірної квартири 867227, 00 грн.

Однак, слід зазначити, що на даній стадії суд не може визначити дійсну вартість спірного майна, щоб визначити суму судового збору, що необхідно сплатити позивачці, вважає за можливе вирішити це питання під час розгляду справи по суті і з урахуванням вимог ч. 2 ст. 176 ЦПК України, у разі наявності підстав, стягнути недоплачену суму судового збору при прийнятті судового рішення.

Крім того, у Звіті про оцінку, що був наданий представником відповідача, визначена ринкова вартість спірної квартири, а відповідно до вимог ст.. 176 ЦПК України ціна позову визначається, виходячи із дійсної вартості квартири.

Зважаючи на викладене вище, суд приходить до висновку, що клопотання представника відповідача задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст. 185 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника відповідача про залишення позову без руху - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлений 01 серпня 2018 року.

Суддя: