24.07.2018 Справа № 756/2227/18
Унікальний 756/2227/18
Провадження №2/756/3115/18
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

24 липня 2018 року Оболонський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді - Луценко О.М.

за участі секретаря - Галелюк Т.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди внаслідок залиття квартири,

ВСТАНОВИВ:

Позивачка звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди внаслідок залиття квартири.

Позовні вимоги обгрунтовані тим, що позивач постійно проживає в квартирі АДРЕСА_3 яка належить їй на праві власності. У жовтні 2017 року відбулось залиття квартири позивача, чим завдано майну останній матеріальну шкоду у розмірі 15732,00 грн. Комісією ЖЕД-501 встановлено, що залиття квартири відбулося з вини відповідача, яка проживає та зареєстрована за адресою АДРЕСА_4 Посилаючись на наведене, позивач просить стягнути з відповідача на користь позивача матеріальні збитки у сумі 15732,00 грн., а також вирішити питання про стягнення судових витрат.

Позивач та представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримали та просили суд постановити рішення, яким позов задовольнити.

Відповідач в судовому засіданні проти наданого позову заперечила, посилаючись на його необґрунтованість.

Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Позивачу ОСОБА_1 на праві власності належить квартира АДРЕСА_1.

Відповідно до акту про залиття, складеного 31.10.2017 комісією ЖЕД-501, встановлено, що 15.10.2017р. в будинку за адресою АДРЕСА_2 трапилось залиття з вищерозташованої квартири, причина залиття є залиття побутового характеру, оскільки мешканці квартири НОМЕР_1 слюсаря - сантехника та аварійну службу не викликали, а залиття квартири №8 носить періодичний характер, внаслідок чого в квартирі пошкоджено: прихожа - стіни, стеля; ванна - стеля; кімната - стеля; кухня- стіни, стелі, (а.с.10)

Положеннями ст.319 ЦК України передбачено, що власник володіє, користується розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов'язків власник зобов'язаний додержуватись моральних засад суспільства. Власність зобов'язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян.

За правилами ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала.

Частиною 2 ст.1166 ЦК України встановлено, що особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Статтею 1192 ЦК України визначено, що з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Право на відшкодування матеріальних збитків серед способів захисту цивільних прав передбачене ст.22 ЦК України.

Так, статтею 22 ЦК України встановлено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Якщо особа, яка порушила право, одержала у зв'язку з цим доходи, то розмір упущеної вигоди, що має відшкодовуватися особі, право якої порушено, не може бути меншим від доходів, одержаних особою, яка порушила право. На вимогу особи, якій завдано шкоди, та відповідно до обставин справи майнова шкода може бути відшкодована і в інший спосіб, зокрема, шкода, завдана майну, може відшкодовуватися в натурі (передання речі того ж роду та тієї ж якості, полагодження пошкодженої речі тощо).

Матеріалами справи підтверджено, що в квартирі АДРЕСА_1 зареєстрована та проживає позивачка.

У жовтні 2017 року відбулося залиття квартири позивача. За актом комісії ЖЕД залиття сталося з вище розташованої квартири НОМЕР_1.

Обґрунтовуючи розмір завданої матеріальної шкоди, позивачка посилаються на звіт № 11/18 від 21.01.2018 проведеного ФОП ОСОБА_3, згідно з яким розмір майнової шкоди, який завдано позивачам внаслідок залиття квартири, складає 14232,00 грн.

З метою відновлення свого порушеного права позивач понесла витрати, пов'язані з складанням висновку про розмір завданої матеріальної шкоди, у сумі 1500,00 грн.

За таких обставин, суд доходить висновку, що матеріальна шкода, завдана позивачу, становить 15732,00 грн. Крім того, матеріалами справи підтверджено, що матеріальну шкоду позивачу завдано з вини відповідача

Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача необхідно стягнути на користь позивача суму судового збору.

З викладеного, керуючись ст.ст. 1-19, 23,76-113, 128-132, 223, 259, 263, 264, 265, 268, 280-283 ЦПК України, -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди внаслідок залиття квартири - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_4, відомості про ідентифікаційний код відсутні), на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду в розмірі 15 732,00гривень, судовий збір в розмірі 704,80гривень.

Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано до Апеляційного суду м. Києва протягом 30 днів з дня проголошення рішення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи.

Суддя О.М. Луценко