Справа № 675/1760/18
Провадження № 2/675/481/2018
У Х В А Л А

06 липня 2018 року м. Ізяслав

Суддя Ізяславського районного суду Хмельницької області Пашкевич Р.В., розглянувши матеріали цивільної справи за заявою ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 про визнання права власності на 1/3 частку спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 звернувся до Ізяславського районного суду Хмельницької області з заявою про визнання права власності на 1/3 частку спадщини.

Разом з тим, вказана заява не може бути прийнята судом, оскільки не відповідає вимогам закону.

Згідно ч. 2 ст. 19 ЦПК України Цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження.

Як вбачається із заяви представника заявника ОСОБА_1, остання просить визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/3 спадщини, тобто в даному випадку судочинство повинно здійснюватися за правилами позовного провадження.

Відповідно до ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

2. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

3. Позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або імя (прізвище, імя та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів звязку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обовязковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у звязку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

4. Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

5. У разі предявлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення.

6. У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Відповідно до положень ч.ч. 1, 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі Розмір ставки судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру становить 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання до суду позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (8810 грн.).

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01 січня 2018 року становить 1762 грн. Таким чином, ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру становить 704 грн. 80 коп. (1762?0,4=704,80), який також є мінімальним розміром судового збору за подачу пазову майнового характеру.

Всупереч зазначеному положенню, позовна заява не відповідає вимогам закону щодо визначення ціни позову та надання доказів на підтвердження вартості спадкового нерухомого майна.

Ціну позовної вимоги майнового характеру позивачем у позові не визначено, та не сплачено судовий збір.

Крім того, визначивши відповідну ціну позову, позивачу необхідно сплатити судовий збір у відповідності до п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», з поданням суду оригіналу такої квитанції, або докази звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до ст. 177 ЦПК України :

1. Позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

2. Правила цієї статті щодо подання копій документів не поширюються на позови, що виникають з трудових правовідносин, а також про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок злочину чи каліцтвом, іншим ушкодженням здоровя або смертю фізичної особи, незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду.

3. У разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо.

4. До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

5. Позивач зобовязаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

6. До заяви про визнання акта чи договору недійсним додається також копія (або оригінал) оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребовування.

7. До позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Неоднозначність та непослідовність викладу обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги не дозволяє визначити тотожність заявлених вимог їх змісту.

Зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності) у матеріалах справи відсутнє.

Підсумовуючи вище викладене, слід вказати, що позивачем не дотримано вимог закону щодо правильного оформлення позовної заяви, а саме: не вказано повне найменування відповідача; незрозуміло викладені обставини у справі (з чого складається 1/3 спадщини); не вказано, які документи посвідчують право на 1/3 спадщину; не викладено прохальної частини та не долучено копії заяви та додатків до неї.

Відповідно до частини 1 статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин позовну заяву необхідно залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків зазначених вище.

Керуючись ст.ст. 175, 176, 185 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 про визнання права власності на 1/3 частку спадщини, залишити без руху.

Надати позивачу ОСОБА_2 строк для усунення недоліків позовної заяви, терміном 5 (п'ять) днів з дня отримання ухвали та роз'яснити, що в разі, якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважатиметься неподаною і буде йому повернена.

Залишення позовної заяви без руху або її повернення не позбавляють права повторного звернення до суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Р.В. Пашкевич