У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

26 липня 2018 року м. Одеса

Суддя Малиновського районного суду м. Одеси Мирончук Н.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до відповідачів ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання права власності на житловий будинок, -

ВСТАНОВИВ:

До Малиновського районного суду м. Одеси звернувся з позовною заявою ОСОБА_1 до відповідачів ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання права власності на житловий будинок.

У відповідності до норм чинного законодавства, суддя, після одержання позовної заяви з'ясовує, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 175 ЦПК України.

Суддя, розглянувши дану заяву, приходить до висновку, що вона подана без додержання вимог ст. 175 та ст. 177 ЦПК України.

Так, відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Проте, позивачем не повно викладені обставин, якими обґрунтовуються вимоги та відсутні посилання на засоби їх доказування, а саме, оскільки, зміст позову, це вказівка позивача на спосіб захисту порушеного права (ст. 16 ЦК України), позивачем не вказано якими саме діями зазначені позивачем у позові відповідачі, не визнають, порушують, чи оспорюють права позивачки.

Також, у позові не вказано у чому саме полягає спір між позивачем та відповідачами.

Крім того, статтею 76 ЦПК України зазначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Так, позивач на підтвердження своїх вимог, у позові зазначив, що в 2004 році помер його батько ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1.

Проте, копію документу, який свідчить про смерть батька, позивачем до позову не долучено.

Отже, позивачу необхідно долучити копію документу про вказане ним у позові.

Також, позивач вказує, що після смерті батька, він та відповідачі не оформили спадщину у нотаріуса, а зареєструвалися у будинку.

Проте, копію документу, який свідчить про реєстрацію його та його братів у будинку, позивачем до позову не долучено.

Отже, позивачу необхідно долучити копію документу шодо зазначеного.

Крім того? позивач у позові вказує, що фактично прийняв спадщину, але доказів щодо вказаного, ним до позову не долучено.

Отже, позивачу необхідно долучити і цю копію документу шодо зазначеного ним.

Окрім того, позивач вказує, що раніше вулиця, на якій знаходиться будинок, мала назву Комінтерну, але в даний час вона перейменована у вулицю ОСОБА_5.

Проте, копію документу, який свідчить про це, позивачем до позову не долучено.

Отже, позивачу необхідно долучити копію документу про вказане ним у позові.

Також, позивач вказує, що з заявою до нотаріуса не звертався щодо прийняття спадщини і без звернення до нотаріуса просить визнати за ним право власності на спадкове майно.

Проте, з огляду на положення статей 4, 16 ЦК України, статей 54, 55 Закону України «Про нотаріат», суддя звертає увагу позивача на те, що законом не передбачено такий спосіб захисту як в обхід нотаріуса, отримання спадщини за рішенням суду, оскільки такі дії вчиняються нотаріусом, відповідно до Закону України «Про нотаріат».

У цьому звязку, суд розяснює позивачу, що суд не виконує функціональні обовязки інших органів, у тому числі - нотаріуса.

Лише, при зверненні до нотаріуса і наявності відмови нотаріуса, суд може розглядати справу щодо спадкового майна.

Отже, позивачу необхідно долучити копію документів, які свідчать про звернення ним до нотаріуса і відмови нотаріусом видати йому свідоцтво про спадщину на спадкове майно.

Позивач також вказує у своєму позові, що до нотаріуса він не може звернутись «із за збігу строку».

Однак, доказів що існують перешкоди звернутись «із за збігу строку» до нотаріуса, ним до позову не долучено.

Натомість, без надання цих доказів, позивач звернувся до суду і не з позовом про встановлення додаткового строку, а саме з позовом про визнання права власності.

Суд приймає до розгляду позов, у разі надання доказів щодо неможливості вирішення спірного питання компетентними органами та наявності відмови нотаріуса в видачі свідоцтва про право на спадщину.

Проте, доказів, що нотаріусом «із за збігу строку». було відмовлено позивачу в видачі свідоцтва про право на спадщину, позивачем до суду також не надано.

Оскільки, наразі, вказаних доказів не надано позивачем до позову, то позивачу необхідно до позову долучити зазначені докази.

У зв'язку з цим, суддя звертає увагу позивача на те, що суд не виконує функції інших органів, до компетенції яких належить вирішення того чи іншого питання.

Також, суддя звертає увагу позивача на те, що 15.12.2017 року набрав чинності Закон України від 03.10.2017 року № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів», яким статтею 44 ЦПК України передбачено неприпустимість зловживання процесуальними правами і зазначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Окрім того, частиною 4 статті 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Однак, позивачем не надано до позовної заяви доказів, які підтверджують дійсну вартість майна та докази щодо оцінки вказаного майна на час звернення позивача до суду.

Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 176 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент предявлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору, відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Згідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, сплаті підлягає судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України про «Державний бюджет на 2018 рік» встановлено на 2018 рік прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 1762 гривні.

Отже, позивачу потрібно надати докази оцінки майна на час звернення до суду для визначення суми сплати судового збору, або сплатити судовий збір у розмірі 8810 грн., тобто, у відповідності до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

Також, згідно ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява, зокрема, повинна містити: 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обовязковий досудовий порядок урегулювання спору.

Проте, зазначеного Законом, у заяві позивача не міститься.

Отже, позивачу необхідно усунути і цей, зазначений судом недолік.

Суддя відкриває провадження у справі, на підставі заяви, якщо відсутні підстави для повернення заяви, залишення її без розгляду чи відмови у відкритті провадження у справі.

Згідно ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175, 177 ЦПК України, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Оскільки, при вирішенні питання про відкриття провадження було встановлено, що позовну заяву подано заявником без додержання вимог ст. 175, 177 ЦПК України, згідно з частиною 1 статті 185 ЦПК України, є підстави для залишення заяви без руху, з наданням заявнику строку для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст.185 ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до відповідачів ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання права власності на житловий будинок, - залишити без руху.

Позивачу протягом 5 (п'яти) календарних днів, з дня отримання зазначеної ухвали, необхідно усунути недоліки позовної заяви, вказані в ухвалі.

Вказані документи необхідно надати, або надіслати до суду, супровідним листом, з посиланням на номер справи, у кількості з урахуванням відповідно до кількості відповідачів.

Розяснити позивачу, що в разі виконання вимог суду, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Якщо позивач не усуне недоліки заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надіслати позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.В. Мирончук