РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 липня 2018 року м. Токмак

Токмацький районний суд Запорізької області у складі головуючого судді Курдюкова В.М., при секретарі судового засідання Ладики М.О., розглянувши у підготовчому судовому засіданні в приміщенні Токмацького районного суду Запорізької області цивільну справу за заявоюОСОБА_1, за участі заінтересованих осіб: ОСОБА_2, ОСОБА_3 про встановлення факту родинних відносин,-

ВСТАНОВИВ:

Заявник звернулась до суду з заявою, якою просить встановити факт, що ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3, є дідусем ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки м. Токмак, Запорізької області.

Заяву обґрунтовує наступним.

ІНФОРМАЦІЯ_4 помер батько заявника, ОСОБА_5, що підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про смерть НОМЕР_1 від 26.06.2018 року, з яким останні роки разом проживала заявник. Після смерті батька заявника, ОСОБА_5, відкрилася спадщина, до складу якої входить 1/7 частина житлового будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, власником якого, був дідусь заявника ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3, що підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про смерть серії ЕКН № 730241 від 26.06.2018 року. Після смерті ОСОБА_4, батько заявника, ОСОБА_5 прийняв спадщину фактично, як спадкоємець першої черги на майно померлого батька за законом. Батько заявника ОСОБА_5 вступив у володіння спадковим майном та являвся спадкоємцем померлого за законом першої черги. ІНФОРМАЦІЯ_4 помер батько заявника, ОСОБА_5, і після його смерті відкрилася спадщина. Станом на день смерті ОСОБА_5 (ІНФОРМАЦІЯ_4), заявник була непрацездатною малолітньою особою та перебувала на його утриманні, відтак набула права на спадкування. Житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 належав: 1/7 частка - ОСОБА_4, 6/7 - ОСОБА_6. ІНФОРМАЦІЯ_5 померла ОСОБА_6. Після її смерті спадкоємцями майна стали в рівних долях: ОСОБА_7 - 3/7, ОСОБА_2 - 3/7, що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за заповітом НОМЕР_2 від 07.08.2000 р. ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_7, що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_3 від 01.03.2011 року. Після її смерті спадкоємцем став її син ОСОБА_3, який проживав разом зі своєю матір'ю ОСОБА_7 по день її смерті ІНФОРМАЦІЯ_2, що підтверджується довідкою про склад сім'ї від 19.06.2018 року. 02.07.2018 року заявник звернулася до державного нотаріуса з метою одержання свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 батька - ОСОБА_5, проте нотаріус заявнику відмовила у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, так як при вивченні документів нею було виявлено, що неможливо встановити факт прийняття спадщини ОСОБА_5 після померлого батька ОСОБА_4, оскільки відсутній правовстановлюючий документ, що підтверджує право власності на цю частину житлового будинку. Також, згідно витягів з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про смерть, виданих Токмацьким МВ ДРАЦС ГТУЮ у Запорізькій області 26.06.2018 року, прізвище померлого батька вказане, як ОСОБА_5, а прізвище померлого діда вказане, як ОСОБА_4. В свідоцтві про народження НОМЕР_4, виданого Токмацьким ЗАГС від 30.09.1955 року, прізвище батька зазначено - «ОСОБА_5». Отже є розбіжність в прізвищах померлих «ОСОБА_5». Тобто для реалізації права заявника на спадкування після смерті діда, ОСОБА_4, виникла необхідність у встановленні факту родинних відносин між ними, а саме те, що останній є дідом заявника, оскільки прізвище померлого батька відповідно до витягів з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про смерть вказане, як ОСОБА_5, а прізвище померлого діда вказане, як ОСОБА_4. В свідоцтві про народження НОМЕР_4, виданого Токмацьким ЗАГС від 30.09.1955 року, прізвище батька зазначено - «ОСОБА_5».

Заявник в судове засідання не з'явилася, була повідомлена належним чином, надала заяву про розгляд справи за її відсутності, заяву та обставини, якими вона обґрунтована, підтримала.

Заінтересовані особи: ОСОБА_2, ОСОБА_3 в судове засідання не з'явилися, були повідомлені належним чином, надалиа заяви про розгляд справи за їх відсутності, проти заяви не заперечують, відзив на позов не надали.

У зв'язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, судом у відповідності до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

За ч. 1 ст. 206 ЦПК України відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Дослідивши письмові докази, суд встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_4 помер батько заявника, ОСОБА_5, що підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про смерть НОМЕР_1 від 26.06.2018 року, з яким останні роки разом проживала заявник.

Після смерті батька заявника, ОСОБА_5, відкрилася спадщина, до складу якої входить 1/7 частина житлового будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, власником якого, був дідусь заявника ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3, що підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про смерть серії ЕКН № 730241 від 26.06.2018 року. Після смерті ОСОБА_4, батько заявника, ОСОБА_5 прийняв спадщину фактично, як спадкоємець першої черги на майно померлого батька за законом. Батько заявника ОСОБА_5 вступив у володіння спадковим майном, оскільки відповідно до цивільного законодавства, що регулює спадкове право, зокрема статті 529 УРСР №1540-VI від 18.07.1963 року (чинного на час відкриття спадщини) являвся спадкоємцем померлого за законом першої черги. ІНФОРМАЦІЯ_4 помер батько заявника, ОСОБА_5, і після його смерті відкрилася спадщина. Станом на день смерті ОСОБА_5 (ІНФОРМАЦІЯ_4), заявник була непрацездатною малолітньою особою та перебувала на його утриманні, відтак набула права на спадкування. Житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 належав: 1/7 частка - ОСОБА_4, 6/7 - ОСОБА_6. ІНФОРМАЦІЯ_5 померла ОСОБА_6. Після її смерті спадкоємцями майна стали в рівних долях: ОСОБА_7 - 3/7, ОСОБА_2 - 3/7, що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за заповітом НОМЕР_2 від 07.08.2000 р. ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_7, що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_3 від 01.03.2011 року. Після її смерті спадкоємцем став її син ОСОБА_3, який проживав разом зі своєю матір'ю ОСОБА_7 по день її смерті ІНФОРМАЦІЯ_2, що підтверджується довідкою про склад сім'ї від 19.06.2018 року. 02.07.2018 року заявник звернулася до державного нотаріуса з метою одержання свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 батька - ОСОБА_5, проте нотаріус заявнику відмовила у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, так як при вивченні документів нею було виявлено, що неможливо встановити факт прийняття спадщини ОСОБА_5 після померлого батька ОСОБА_4, оскільки відсутній правовстановлюючий документ, що підтверджує право власності на цю частину житлового будинку. Також, згідно витягів з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про смерть, виданих Токмацьким МВ ДРАЦС ГТУЮ у Запорізькій області 26.06.2018 року, прізвище померлого батька вказане, як ОСОБА_5, а прізвище померлого діда вказане, як ОСОБА_4. В свідоцтві про народження НОМЕР_4, виданого Токмацьким ЗАГС від 30.09.1955 року, прізвище батька зазначено - «ОСОБА_5». Отже є розбіжність в прізвищах померлих «ОСОБА_5». Тобто для реалізації права заявника на спадкування після смерті діда, ОСОБА_4, виникла необхідність у встановленні факту родинних відносин між ними, а саме те, що останній є дідом заявника, оскільки прізвище померлого батька відповідно до витягів з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про смерть вказане, як ОСОБА_5, а прізвище померлого діда вказане, як ОСОБА_4. В свідоцтві про народження НОМЕР_4, виданого Токмацьким ЗАГС від 30.09.1955 року, прізвище батька зазначено - «ОСОБА_5».

Згідно листів відповідей № 929/01-16 від 18.07.2018 року та №930/01-16 від 18.07.2018 року Токмацької державної нотаріальної контори - спадкові справи після смерті ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3, не відкривалася, ОСОБА_5, який помер ІНФОРМАЦІЯ_4, не відкривалася.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.315 ЦПК України суд вправі встановити факт родинних відносин між фізичними особами.

Згідно з п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв'язку із втратою годувальника. Згідно з п. 10 цієї Постанови суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки.

У суду відсутні підстави ставити під сумнів наявні в справі докази, доказів, що ставили під сумнів заяву, суду не надано.

На підставі викладеного, керуючись п. 1 ч. 1 ст. 315, ст.ст. 265,268, 273, 319 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Заяву ОСОБА_1, за участі заінтересованих осіб: ОСОБА_2, ОСОБА_3 про встановлення факту родинних відносин задовольнити повністю.

Встановити факт, що ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3, є дідусем ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки м. Токмак, Запорізької області.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Апеляційного суду Запорізької області через Токмацький районний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: