Справа № 646/7874/17
№ провадження 2/646/412/2018
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
17.07.18року м.Харків
Червонозаводський районний суд міста Харкова в складі:
головуючого судді Єжова В.А.
за участі секретаря Маркової О.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі місцевого суду в м. Харкові цивільну справу за позовом Харківської місцевої прокуратури № 5 в інтересах держави в особі Харківської міської ради до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням,
У листопаді 2017 року керівник Харківської місцевої прокуратури № 5 Кравченко А. в інтересах держави в особі Харківської міської ради звернувся до суду з позовом про відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.
Вказаною ухвалою цивільний позов Харківської міської ради про відшкодування матеріальної шкоди в розмірі 91 813 грн. 91 коп. залишено без розгляду.
Шкода завдана кримінальним правопорушенням в розмірі 91 813, 91 грн. відповідачем до теперішнього часу не відшкодована.
Органом місцевого самоврядування заходів цивільно - правового характеру, спрямованих на відшкодування шкоди завданим кримінальним правопорушенням у розмірі 91 813, 91 грн.
Статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», встановлено, що:
Представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.
Прокурор здійснює представництво в суді інтересів громадянина (громадянина України, іноземця або особи без громадянства) у випадках, якщо така особа не спроможна самостійно захистити свої порушені чи оспорювані права або реалізувати процесуальні повноваження через недосягнення повноліття, недієздатність або обмежену дієздатність, а законні представники або органи, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси такої особи, не здійснюють або неналежним чином здійснюють її захист.
Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.
Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.
Прокурор звернувся до суду з цивільним позовом в інтересах держави в особі Харківської міської ради.
Відповідно доРішення Конституційного Суду України від 8 квітня 1999 року № 3-рп/99(справа про представництво прокуратурою України інтересів держави в арбітражному суді) під представництвом прокуратурою інтересів держави треба розуміти правовідносини, у яких прокурор, реалізуючи визначеніКонституцією України повноваження, вчиняє в суді процесуальні дії з метою захисту інтересів держави з урахуванням того, що "інтереси держави" є оціночним поняттям, у зв'язку з чим прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство підставу позову та зазначає, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.
Поняття "орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах" означає орган, на який державою покладено обов'язок щодо здійснення конкретної діяльності у відповідних правовідносинах, спрямованої на захист інтересів держави. Таким органом відповідно до вимог ст. ст.6,7,13та143 Конституції України може виступати орган державної влади чи орган місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади.
Подаючи позов в інтересах держави прокурор зазначив орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах. Окрім цього, зазначаючи в позові про захист інтересів держави, прокурор належним чином обґрунтовав необхідність їх захисту.
Прокурор в судове засідання не з'явився, надав клопотання про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав, просив задовільнити в повному обсязі.
Позивач Харківська міська рада в судове засідання не з'явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, наполягав на задоволенні позовних вимог.
Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з"явився, про час та місце розгляду справи його було повідомлено належним чином, судовими повістками.
Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню.
Вказаною ухвалою цивільний позов Харківської міської ради про відшкодування матеріальної шкоди в розмірі 91 813 грн. 91 коп. залишено без розгляду. Ухвала суду не оскаржувалась і набрала законної сили.
Цивільний позов прокурором у кримінальному проваджені не пред'являвся. Разом з цим, прокурор у відповідності дост. 45 ЦПК Українине позбавлений права на звернення в суд з даним позовом в порядку цивільного судочинства.
Своїми умисними та протиправними діями ОСОБА_2 скоїла кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст.197-1 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України відноситься до злочинів невеликої тяжкості.
Зі змісту зазначеної вище ухвали суду, постановленої у згаданому кримінальному провадженні, також вбачається, що обвинуваченою та захисником обвинуваченої в ході судового розгляду було заявлено клопотання про закриття кримінального провадження відносно ОСОБА_2 у зв'язку із закінченням строків давності притягнення до кримінальної відповідальності, яке судом було задоволено.
Зі змісту матеріалів доданих до позовної заяви, вбачається що ОСОБА_2 погодилась із вказаною ухвалою суду, не оскаржила її, отже погодились з тим, що її звільнено від кримінальної відповідальності, а не винесено відносно неї виправдувального вироку, тобто її не було виправдано, а звільнено від відповідальності за не реабілітуючими підставами, тим самим фактично ОСОБА_2 визнала свою вину в інкримінованих їй кримінальних правопорушеннях.
Зі змісту тієї ж ухвали суду встановлено суму матеріальної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням в розмірі 91 813, 91 грн.
Згідност. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкода завдана не з її вини.
При вирішенні спорів про відшкодування шкоди за вказаниминормами права доказуванню підлягають: факт спричинення шкоди, протиправність дій заподіювача і його вина, причинний зв'язок між протиправною дію і негативними наслідками.
За правилами загальної цивільно-правової відповідальності законодавство передбачає презумпцію вини заподіювача шкоди; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Доведення відсутності вини у спричиненні шкоди відповідно до вимогст. 1166 ЦК Українипокладено на відповідача (постанова Верховного Суду України від 19 серпня 2014 р. у справі № 3-51гс14).
Особа, яка вимагає відшкодування збитків, повинна довести факт заподіяння шкоди, розмір понесених збитків, безпосередній причинно-наслідковий зв'язок між заподіянням шкоди і збитками.
Згідно розяснень, що містяться в п.2постанови Пленуму Верховного Суду України №12 від 23.12.2005р. «Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності», звільнення особи від кримінальної відповідальності у зв'язку із закінчення строків давності (ст. 49 КК) застосовується за наявності обставини вчинення нею певного умисного злочину при умові переконання суду в тому, що діяння, яке поставлено особі за провину, дійсно мало місце, що воно містить склад злочину і особа винна в його вчиненні, а також що умови та підстави її звільнення від кримінальної відповідальності передбаченіКК.
Закриття провадження по кримінальній справі у зв'язку із закінченням строку давності, не звільняє особу від обов'язку відшкодувати в установленому законом порядку матеріальні збитки, завдані нею державним, громадським організаціям або громадянам.
Закриття кримінального провадження не означає відсутність вини для цивільно-правової відповідальності, а ухвала про закриття кримінального провадження є доказом, який повинен досліджуватися та оцінюватися судом у цивільній справі у порядку, передбаченомуЦПК України.
Аналогічна позиція вказана зокрема і у п.4 Постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 01.03.2013 року №4.
Слід зазначити, що вказана ухвала суду від 17.06.2016 року в силу положень ст.ст.57-60,64 ЦПК Україниє належним, допустимим письмовим доказом, який підтверджує доведеність позовних вимог прокурора.
Згідно п. 7Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1989 року, № 3 "Про практику застосування судами України законодавства про відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної злочином, і стягнення безпідставно нажитого майна"у разі закриття справи з передбачених законом підстав цивільний позов не розглядається. Вимоги позивача про відшкодування матеріальної шкоди у цьому разі можуть бути вирішені в порядку цивільного судочинства.
З урахуванням наведених обставин, суд дійшов висновку щодо обґрунтованості позовних вимог прокурора до ОСОБА_2 щодо відшкодування матеріальної шкоди завданої кримінальним правопорушенням в розмірі 91 813, 91 грн.
Відповідно до ст. 141 ЦПК з відповідача також треба стягнути на користь держави судові витрати у сумі 1377,20 грн.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.12,13,76-81,141,263,264,265 ЦПК України, ст.1166 ЦК України, суд
Позовні вимоги Харківської місцевої прокуратури № 5 в інтересах держави в особі Харківської міської ради до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.- задовольнити .
Стягнути з ОСОБА_2 на користь територіальної громади Харківської міської ради матеріальну шкоду, спричинену кримінальним правопорушенням у розмірі 91 813 (дев'яносто одна тисяча вісімсот тринадцять) грн. 91 коп. та судовий збір в сумі 1377 (одна тисяча триста сімдесят сім ) грн. 20 коп.
Заочне рішення суду може бути переглянуто судом який його ухвалив, за письмовою заявою відповідача про перегляд заочного рішення, яка повинна бути подана до Червонозаводського районного суду м.Харкова, протягом 30-ти днів з дня проголошення рішення суду.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцятиднів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги на рішення суду протягом тридцятиднів з дня його проголошення.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПКУкраїни.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Позивач: Харківська міська рада, місце знаходження: площа Конституції, будинок № 7, м. Харків, 61200.

Відповідач: ОСОБА_2, місце реєстрації: АДРЕСА_1, 04080.

Суддя: Єжов В.А.