Провадження №2/521/3835/18
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"27" липня 2018 р. суддя Малиновського районного суду м. Одеси Гранін В.Л. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Одеської міської ради, третя особа Пята одеська державна нотаріальна контора, про встановлення факту прийняття спадщини та надання додаткового строку для прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась до суду з позовом про встановлення факту прийняття спадщини і про надання додаткового строку для прийняття спадщини у вигляді житлового будинку №19 по вул. С. Разіна в м. Одесі, указав, що вона є спадкоємником після смерті ОСОБА_2 - її батька, який помер у 2003 році і який прийняв спадщину після смерті його батька ОСОБА_3, який помер в 1985 році.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст.ст. 175, 177 ЦПК України, а саме:

- судовий збір позивачкою не сплачено, заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору. Однак, будь-яких документів в підтвердження свого тяжкого матеріального становища, які дають підстави для відстрочення сплати судового збору суду не надав, а навпаки вказує, що вона отримує дохід (згідно довідки є СПД), а тому може сплатити судовий збір.

Також суд враховує, що вимоги немайнового характеру. В листі ВССУ від 27.09.2012 року «Про деякі питання практики застосування Закону України «Про судовий збір» вказано, що Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов'язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету. Враховуючи наведене, при застосуванні у судовій практиці згаданого Закону та норм ЦПК, що стосуються сплати судового збору, суди повинні дотримуватись прецедентної практики Європейського суду з прав людини

Тому, враховуючи вимоги ст. 136 ЦПК України, вважаю за необхідне відмовити позивачу в задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору. При цьому необхідно вказати, що заявник просить встановити факт та надати додатковий строк, а це означає, що необхідно сплатити судовий збір окремо за вимоги про встановлення юридичного факту та позовні вимоги немайнового характеру.

- так як зміст позову - це вказівка позивача на спосіб захисту вже порушеного права (ст. 16 ЦК України) не указано як порушені права позивача як спадкоємця, так як він і після закінчення строку для прийняття спадщини може подати саме письмову заяву до нотаріальної контори за згодою спадкоємців, які прийняли спадщину (ч. 2 ст. 1272 ЦК України).

Якщо інші спадкоємці не дають згоду на прийняття спадщини такому спадкоємцю, то він отримує у нотаріуса саме постанову про відмову видати таке свідоцтво саме з підстав пропуску такого строку для прийняття спадщини. Не розяснено позивачем чому ним заявлені вимоги, які виключають одна одну, чому саме такий спосіб захисту обрано.

Так, позивач просить встановити факт прийняття спадщини, а це означає, що він вважає спадкоємця таким, що прийняв спадщину і не пропустив строк для її прийняття. Однак надалі просить визначити додатковий строк для прийняття спадщини і фактично вказує на те, що строк для прийняття спадщини ним пропущено. Не вказує в позові на докази, які підтверджують як факт проживання, так і на докази, які підтверджують поважність причин пропуску строку на прийняття спадщини.

- не викладені обставини (підстави) в обґрунтування позовних вимог. Так, позивач указує, що він є спадкоємцем і тому просить визначити додатковий строк для прийняття спадщини, а далі він указує в позові на те, що звертався в нотаріальну контору і їй було розяснено, що він пропустив строк для прийняття спадщини і йому необхідно звернутись до суду, про що був наданий лист. Не розяснено чому позивач подав до суду не отримавши письмової відмови нотаріуса саме у вигляді постанови нотаріуса (Порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України). А згідно п. 23 Постанови №7 Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року - свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину (яка згідно п. 24 повинна бути у вигляді обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину) особа може звернутись до суду в порядку позовного провадження.

Крім того, в п. 24 Постанови указано, що суди відкривають провадження в справі про визначення додаткового строку для прийняття спадщини у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Про це указано і в інформаційному листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ щодо деяких спірних питань застосування норм цивільного процесуального права від 10.07.2012 р.

- немає посилання на докази відсутності інших спадкоємців, як і не розяснено чому не ставиться питання про витребування спадкової справи.

- не указано на докази в підтвердження того, що будинок є спадковим майном (правовстановлюючого документу про вправо власності спадкодавця немає). Не указано на докази в підтвердження відсутності інші спадкоємців. Не указані докази, які підтверджують наявність спору між сторонами. А якщо спору немає, чому позивач письмово в установленому порядку не отримає свідоцтво про право власності, чи про то, що їм, як спадкоємцям, переходять права по отриманню такого свідоцтва, чи отримає у відповідача відмову у видачі такого свідоцтва. Також немає даних про відсутність згоди інших спадкоємців, чи відсутність спадкоємців, у звязку з чим суд не може вирішити питання про відкриття провадження у справі ( п.24 Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року Про судову практику у справах про спадкування).

Не указано які дані свідчать про те, що будинок відповідає будівельним нормам і правилам на даний час, а також про те, що органами місцевого самоврядування їй відмовлено в оформленні права власності на цей будинок. При тому, що Згідно з п. 66. Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 р. № 1127 ( далі Порядок) для державної реєстрації права власності на підставі заяви спадкоємця подаються документи, необхідні для відповідної реєстрації, передбачені статтею 27 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» та цим Порядком, що підтверджують набуття спадкодавцем права власності на нерухоме майно, витяг із Спадкового реєстру про наявність заведеної спадкової справи та документ, що містить відомості про склад спадкоємців, виданий нотаріусом чи уповноваженою на це посадовою особою органу місцевого самоврядування, якими заведено відповідну спадкову справу. Державна реєстрація права власності на підставі заяви спадкоємця проводиться шляхом внесення до Державного реєстру прав відомостей про субєкта права власності - спадкодавця з обовязковим зазначенням відомостей про смерть такої особи.

Відповідно до п. 14 ч. 1 ст. 27 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» від 01.07.2004 р. № 1952-IV зі змінами державна реєстрація права власності та інших речових прав проводиться на підставі рішень судів та на підставі інших документів, що відповідно до законодавства підтверджують набуття, зміну або припинення прав на нерухоме майно. Такі документи наявні і вони можуть бути підставою для реєстрації права власності за спадкодавцем. Відмови відповідача в оформленні таких прав немає.

- не розяснено, які неправомірні дії скоїла Пята одеська державна нотаріальна контора, так як залучена до участі у справі третьою особою.

Відповідно до п. 7 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, не надано відомостей про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

На виконання п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позивачем не зазначено доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви. Крім того, на цих копіях немає підписів позивача.

На виконання п. 9, 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України до позовної заяви не додано підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 ЦПК України або не сплачено судовий збір, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Відмовити позивачці в задоволення клопотання про звільнення від судового збору.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Одеської міської ради, третя особа Пята одеська державна нотаріальна контора, про встановлення факту прийняття спадщини та надання додаткового строку для прийняття спадщини - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної на протязі пяти днів, з дня отримання цієї ухвали. Розяснити, що інакше позовна заява буде вважатись неподаною і буде повернута позивачеві..

Ухвала може бути оскаржена тільки в частині визначення розміру судового збору.

Суддя