справа №619/1202/18
провадження №2/619/788/18
19 червня 2018 року м. Дергачі
Дергачівський районний суд Харківської області
у складіголовуючого - суддіБолибока Є.А.
за участю секретаря судового засідання Молотко А.В.
справа №619/1202/18
Ім'я (найменування) сторін та інших учасників справи:
відповідач - ОСОБА_4;
розглянув у порядку спрощеного позовного провадження позов про визнання особи такою, що втратила право на користування житлом.
Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідачів.
02 квітня 2018 року ОСОБА_3 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_4, в якому на підставі ст. 391 ЦК України просила визнати відповідача таким, що втратив право на користування житловим приміщенням, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_2. В обґрунтування позову позивач зазначила, що вона, є власницею житлового будинку з надвірними будівлями за адресою: АДРЕСА_2, на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, виданого державним нотаріусом Дергачівської державної нотаріальної контори Харківської області Якименко О.І. від 08.10.2012 року, зареєстрованого в реєстрі за № 907. В домоволодінні за вказаною вище адресою, що належить їй на праві власності, зареєстрований відповідач ОСОБА_4 (громадянин Росії). Відповідач за місцем реєстрації не проживає, його речі в житловому будинку відсутні, зазначеним домоволодінням він не цікавиться. В 2017 році ОСОБА_4 повернувся з України до Росії на постійне місце проживання. ОСОБА_3 є пенсіонеркою, реєстрація місця проживання відповідача у її будинку приносить додаткові витрати за комунальні послуги, що суттєвим чином впливає на її матеріальне становище.
Заяви, клопотання та інші процесуальні дії у справі.
02 травня 2018 року після отримання інформації про місце проживання (перебування) відповідача було постановлено ухвалу про відкриття провадження та розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, відмовлено в залученні в якості третьої особи Черкасько-Лозівську сільську раду Дергачівського району Харківської області. Призначено перше судове засідання на 09 год. 00 хв. 23 травня 2018 року. Також запропоновано відповідачеві подати до суду відзив на позов в строк до 16 травня 2018 року. Запропоновано позивачу подати до суду відповідь на відзив у строк до 18 травня 2018 року. Запропоновано відповідачеві подати до суду в строк до 22 травня 2018 року заперечення, в яких викласти свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення.
У судове засідання відповідач ОСОБА_4 не з'явився, про час та місце судового засідання повідомлявся належним чином. На адресу останнього відомого зареєстрованого місця проживання відповідача судом було направлено судову повістку про виклик до суду та копії відповідних документів, яка УДППЗ «Укрпошта» була повернута до суду.
Згідно п.99 «Правил надання послуг поштового зв'язку», затверджених Постановою КМ України від 5 березня 2009 р. №270, рекомендовані поштові відправлення, у тому числі рекомендовані листи з позначкою «Судова повістка», рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень, поштових переказів, повідомлення про надходження електронних поштових переказів, які не були вручені під час доставки, повторні повідомлення про надходження реєстрованих поштових відправлень (крім зазначених в абзаці четвертому пункту 93 цих Правил), поштових переказів, адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою або під час вручення в об'єкті поштового зв'язку вручаються адресату, а у разі його відсутності - повнолітньому члену сім'ї за умови пред'явлення документа, що посвідчує особу, а також документа, що посвідчує родинні зв'язки з адресатом (свідоцтво про народження, свідоцтво про шлюб тощо), чи рішення органу опіки і піклування про призначення їх опікунами чи піклувальниками. У разі відсутності адресата або повнолітніх членів його сім'ї до абонентської поштової скриньки адресата вкладається повідомлення про надходження зазначеного реєстрованого поштового відправлення, поштового переказу, рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, поштового переказу.
Пунктом 110 цих Правил передбачено, що у разі коли адресат не з'явився за одержанням реєстрованого поштового відправлення, поштового переказу протягом трьох робочих днів після доставки першого повідомлення про надходження зазначеного поштового відправлення, поштового переказу, йому під розписку вручається повторне повідомлення (крім повторних повідомлень про надходження рекомендованих поштових відправлень). Повторні повідомлення про надходження реєстрованих поштових відправлень, поштових переказів, адресованих до запитання та на абонементну скриньку, вкладаються відповідно до картотеки "До запитання" та до абонементної скриньки адресата.
Відповідно до п.117 зазначених Правил, поштові відправлення, поштові перекази повертаються об'єктом поштового зв'язку відправнику у разі його письмової заяви, письмової відмови адресата від одержання чи закінчення встановленого строку зберігання.
Згідно ч.1 ст.130 ЦПК України, відповідач викликався в суд через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України. Згідно інформації, опублікованої на офіційному веб-порталі «Судова влада України» в розділі «Оголошення про виклик до суду», та продубльовано з можливістю швидкого знаходження в розділах сайту - «Новини» та «Анонси», відповідач був повідомлений про дату та час розгляду справи, але у судове засідання не з'явився.
З урахуванням викладеного, вважається, що судовий виклик відповідачу вручений належним чином.
У судове засідання позивач не з'явився, подав до суду заяву, в якій просив справу розглядати у його відсутність, у разі неявки в судове засідання відповідача, не заперечував проти заочного розгляду справи та ухвалення заочного рішення.
Відповідно до ч.1 ст.280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з'явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Так як, відповідач належним чином повідомлена про дату, час і місце судового засідання, не з'явилася в судове засідання без поважних причин та не подав відзив, а позивач не заперечує проти такого вирішення справи, то відповідно до ч.1 ст.281 ЦПК України суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи.
Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.
Згідно свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 08.10.2012 року, спадкова справа №-53/2012, реєстровий номер №1-907, спадкоємцем майна ОСОБА_8, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 є ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, спадкове майно складається з житлового будинку з надвірними будівлями, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2.
Згідно Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав власності №36068853 від 08.04.2015 року, ОСОБА_3 на підставі свідоцтва про право на спадщину №1-907 від 08.10.2012, виданого державним нотаріусом Дергачівської державної нотаріальної контори Харківської області Якименко О.І., є власником житлового будинку, який розташований за адресою: АДРЕСА_2.
Відповідно до довідки №02-15/554 від 02.04.2018 року, виданої Малоданилівською селищною радою Дергачівського району Харківської області, ОСОБА_3, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2, разом з нею зареєстрований та занесений в погосподарську книгу ОСОБА_4.
Відповідно до акту депутата Малоданилівської селищної ради Дергачівського району Харківської області від 02.04.2018 року, ОСОБА_4, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2, але не проживає за даною адресою з 2017 року.
Мотиви суду.
Всебічно, повно, об'єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, з'ясувавши обставини, на які посилалися сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень, оцінивши ці докази на належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позову з наступних мотивів.
Відповідачем не доведено та не надано будь-яких належних та допустимих доказів того, що він не проживає за місцем реєстрації з поважних причин.
За положеннями ч.1 ст.317 та ч.1 ст.319 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном і він реалізовує їх на власний розсуд.
Згідно із ч.1 ст.316 ЦК України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.
Частиною 1 ст.321 ЦК України передбачено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Стаття 379 ЦК України вказує, що житлом фізичної особи є житловий будинок, квартира, інше приміщення, призначені та придатні для постійного проживання в них.
Глава 28 ЦК України визначає житло об'єктом права приватної власності.
Згідно ч.1 ст.319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Згідно ч.1 ст.383 ЦК України, власник житлового будинку, квартири має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім'ї, інших осіб і не має права використовувати його для промислового виробництва.
Згідно відомостей адресно-довідкового підрозділу ГУ ДМС України в Харківській області, ОСОБА_4 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2.
Права власника житлового будинку, квартири визначені ст.383 ЦК України та ст.150 ЖК УРСР, які передбачають право власника використовувати житло для власного проживання, проживання членів сім'ї, інших осіб і розпоряджатися своїм житлом на власний розсуд. Обмеження чи втручання в права власника можливе лише з підстав, передбачених законом.
Згідно ст.391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п.33 своєї Постанови №5 «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» від 07 лютого 2014 року дав судам роз'яснення, що застосовуючи положення статті 391 ЦК, відповідно до якої власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном, навіть якщо вони не пов'язані із позбавленням права володіння, суд має виходити із такого. Відповідно до положень статей 391, 396 ЦК позов про усунення порушень права, не пов'язаних із позбавленням володіння, підлягає задоволенню у разі, якщо позивач доведе, що він є власником або особою, яка володіє майном (має речове право) з підстави, передбаченої законом або договором, і що діями відповідача, не пов'язаними з позбавленням володіння, порушується його право власності чи законного володіння.
ОСОБА_3 є власником зазначеного житлового будинку, відповідачем не доведено та не надано будь-яких належних та допустимих доказів на підтвердження правомірності реєстрації у житловому будинку, який належить позивачеві.
Судом встановлено, що відповідач ОСОБА_4 фактично не проживає за місцем реєстрації, будь-яким чином вказаним житловим приміщенням не цікавиться, комунальні послуги не сплачує, кореспонденція на його ім'я за даною адресою не надходить.
Таким чином, суд визнає ОСОБА_4 таким, що втратив право користування житловим будинком, який розташований за адресою: АДРЕСА_2.
Згідно ч.3 ст.12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до ч.1 ст.259 ЦПК України суди ухвалюють рішення іменем України негайно після закінчення судового розгляду.
Згідно п.15.5 ч.1 Перехідних положень Розділу ХІІІ ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.
Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 89, 206, 258, 259, 263-265, 273, 280-284, 288, 289, пунктами 8, 9, 15.5 ч.1 Перехідних положень Розділу ХІІІ ЦПК України, суд -
Позов ОСОБА_3 задовольнити повністю.
Визнати ОСОБА_4 таким, що втратив право на користування житловим приміщенням, яке розташовано за адресою: АДРЕСА_2.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Заочне рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду Харківської області через Дергачівський районний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Позивач: ОСОБА_3, місце проживання: АДРЕСА_1, РНОКПП НОМЕР_1.
Відповідач: ОСОБА_4, місце реєстрації: АДРЕСА_2, паспорт серії НОМЕР_2.
Повне судове рішення складено 19 червня 2018 року.
Суддя Є. А. Болибок