Постанова

Іменем України

06 червня 2018 року

м. Київ

справа № 370/150/16-ц

провадження № 61-14371св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Луспеника Д. Д.,

суддів: Білоконь О. В., Синельникова Є. В., Хопти С. Ф. (суддя-доповідач), Черняк Ю. В.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_2,

представник позивача - ОСОБА_3,

відповідач - ОСОБА_4,

представник відповідача - ОСОБА_5,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу ОСОБА_2 на рішення апеляційного суду Київської області від 18 січня 2017 року у складі колегії суддів: Голуб С. А., Березовенко Р. В., Таргоній Д. О.,

В С Т А Н О В И В :

Відповідно до пункту 4 розділу XIII Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) у редакції Закону України № 2147-VIII від 3 жовтня 2017 року «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» касаційні скарги (подання) на судові рішення у цивільних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного цивільного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

У січні 2016 року ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини як пропущеного з поважних причин.

Позовна заява мотивована тим, що після смерті її баби - ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_3, відкрилась спадщина на домоволодіння, що розташоване на АДРЕСА_1.

Проте вона пропустила визначений законом шестимісячний строк для подачі до нотаріуса заяви про прийняття спадщини, оскільки перебувала в тяжкому психо-емоційному стані через те, що протягом короткого періоду часу втратила двох близьких для неї людей: батька та бабу.

Крім того, зазначала, що має двох неповнолітніх дітей: сина ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1, та дочку ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_2, які протягом листопада 2012 року - квітня 2013 року хворіли, тому вона не мала можливості своєчасно подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори.

Звернувшись до нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове нерухоме майно, яке належало померлій, їй було відмовлено в оформленні спадщини, так як був пропущений шестимісячний строк для прийняття спадщини та рекомендовано звернутись до суду з позовом про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини.

Ураховуючи викладене, просила суд визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_6, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3.

Рішенням Макарівського районного суду Київської області у складі судді Косенко А. В. від 16 серпня 2016 року позов ОСОБА_2 задоволено. Визначено ОСОБА_2 додатковий двомісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_6

Рішення районного суду мотивовано тим, що обставини, вказані в позовній заяві ОСОБА_2 як поважні причини пропущення строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_6, встановлено рішенням апеляційного суду Київської області від 02 грудня 2015 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4, Гавронщинської сільської ради Макарівського району Київської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Ураховуючи те, що строк для прийняття спадщини позивачкою було пропущено з поважної причини, судом першої інстанції було визначено додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

РішеннямАпеляційного суду Київської області від 18 січня 2017 року апеляційну скаргу ОСОБА_4 задоволено. Рішення Макарівського районного суду Київської області від 16 серпня 2016 року скасовано та ухвалено нове рішення, яким у задоволенні позову ОСОБА_2 відмовлено.

Рішення апеляційного суду мотивовано тим, що суд першої інстанції не встановив, чи наявна спадкова справа після смерті ОСОБА_6, чи виносив нотаріус постанову про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину.

При цьому рішення апеляційного суду Київської області від 02 грудня 2015 року не має преюдиційного значення в цій справі виходячи з того, що позивачка просила визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини після смерті батька - ОСОБА_9, і судом перевірялись обставини поважності причин пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини за період з ІНФОРМАЦІЯ_4 по 19 травня 2012 року, тобто предметом позову було визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_9

У касаційнійскарзі, поданій у лютому 2017 року, ОСОБА_2,посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права й порушення норм процесуального права, просить скасувати рішення апеляційного суду та залишити в силі рішення суду першої інстанції.

Касаційна скарга мотивована тим, що рішення суду апеляційної інстанції є незаконним, необґрунтованим й таким, що ухвалено з порушенням норм чинного законодавства. Посилалася на те, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла її баба ОСОБА_6, після смерті якої відкрилася спадщина за законом, до якої входило домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1. Спадкоємцями ОСОБА_6 були ОСОБА_4 і ОСОБА_9 (батько позивача), який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 і не встиг прийняти спадщину після смерті ОСОБА_6 Тому на підставі положень статті 1276 ЦК України до ОСОБА_2 у порядку спадкової трансмісії перейшло право на спадкування після смерті ОСОБА_6

При цьому вона пропустила визначений частиною другою статті 1276 ЦК України строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних прични, оскільки перебувала в тяжкому психо-емоційному стані після смерті двох близьких їй людей, а також у зв'язку з тим, що протягом строку для прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_6 її двоє малолітніх дітей хворіли. Поважність указаних причин пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини за період з ІНФОРМАЦІЯ_4 по 19 травня 2012 року вже перевірялась у справі № 370/800/14-ц, у якій часовий період для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_6 (ІНФОРМАЦІЯ_4 - 19 березня 2013 року) повністю охоплювався періодом для прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_9 (ІНФОРМАЦІЯ_4 - 19 червня 2013 року) і рішенням апеляційного суду Київської області від 02 грудня 2015 року такі причини пропуску було визнано поважними.

У квітні 2017 року до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ надійшло заперечення ОСОБА_4 на касаційну скаргу, в якому зазначено, що рішення апеляційного суду Київської області від 02 грудня 2015 року в справі № 370/800/14-ц не має преюдиційного значення в цій справі, оскільки в ньому визначено додатковий строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_9 Крім того, поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини позивач не навела. У зв'язку з викладеним ОСОБА_4 просив касаційну скаргу залишити без задоволення, а рішення апеляційної інстанцій - без змін.

Згідно зі статтею 388 ЦПК України судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

20 березня 2018 року справа передана до Верховного Суду.

Відповідно до частини третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Касаційна скарга підлягає задоволенню.

Згідно з положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до частини першої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Відповідно до свідоцтва про смерть від 21 грудня 2012 року ОСОБА_6 померла ІНФОРМАЦІЯ_3.

Після її смерті відкрилася спадщина за законом, до якої увійшло домоволодіння, розташоване в АДРЕСА_1.

Спадкоємцями майна померлої ОСОБА_6 були її діти - ОСОБА_4, а також батько позивача ОСОБА_9, який ІНФОРМАЦІЯ_4 помер.

Оскільки ОСОБА_9 не встиг прийняти спадщину після смерті ОСОБА_6 протягом встановленого законом шестимісячного строку, то право на спадкування належної йому частки майна ОСОБА_6 перейшло до ОСОБА_2 (дочки померлого).

ОСОБА_2 пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом (в порядку спадкової трансмісії), яка відкрилась ІНФОРМАЦІЯ_3 після смерті баби позива - ОСОБА_6

Маючи намір прийняти спадщину, ОСОБА_2 звернулася до нотаріальної контори, але в прийнятті заяви їй було відмовлено у зв'язку з пропуском встановленого законодавством строку на прийняття спадщини.

Рішенням апеляційного суду Київської області від 02 грудня 2015 року у справі № 370/800/14-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4, Гавронщинської сільської ради Макарівського району Київської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини встановлено, що ОСОБА_2 пропустила визначений законом шестимісячний строк для подачі до нотаріуса заяви про прийняття спадщини з поважних причин. Так, у зазначений період вона перебувала в тяжкому психо-емоційному стані через те, що протягом короткого періоду часу втратила двох близьких для неї людей - батька та бабу. Крім того, позивач має двох малолітніх дітей: сина ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1, та дочку ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_2, які протягом листопада 2012 року-квітня 2013 року хворіли.

Відповідно до частини третьої статті 61 ЦПК УКраїни 2004 року обставини, встановлені судовим рішенням у цивільній, господарській або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини.

Згідно з частиною першою статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

У частині третій статті 1272 ЦК України визначено, що позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до статті 1276 ЦК України якщо спадкоємець за заповітом або за законом помер після відкриття спадщини і не встиг її прийняти, право на прийняття належної йому частки спадщини, крім права на прийняття обов'язкової частки у спадщині, переходить до його спадкоємців (спадкова трансмісія).

Право на прийняття спадщини у цьому випадку здійснюється на загальних підставах протягом строку, що залишився. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він подовжується до трьох місяців.

З огляду на викладене, оскільки суд апеляційної інстанції, скасовуючи рішення суду першої інстанції та відмовляючи в задоволенні позову, не звернув увагу на вказані норми права, тому дійшов помилкового висновку про відсутність поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини в порядку спадкової трансмісії після смерті ОСОБА_6

Натомість суд першої інстанції, додержуючись норм матеріального та процесуального права, зробив обґрунтований висновок про наявність підстав для визначення ОСОБА_2 додаткового двохмісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_6 у зв'язку з поважністю причин пропуску вказаного строку, яка також встановлена рішенням апеляційного суду Київської області від 02 грудня 2015 року, що має преюдиційне значення в цій справі.

Суд першої інстанції встановив всі обставини справи, надав їм належну правову оцінку та ухвалив законне рішення.

Відповідно до статті 413 ЦПК України суд касаційної інстанції скасовує постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково і залишає в силі судове рішення суду першої інстанції у відповідній частині, якщо встановить, що судом апеляційної інстанції скасовано судове рішення, яке відповідає закону.

Керуючись статтями 400, 402, 409, 413, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

П О С Т А Н О В И В :

Касаційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити.

Рішення апеляційного суду Київської області від 18 січня 2017 року скасувати, рішення Макарівського районного суду Київської області від 16 серпня 2016 року залишити в силі.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий Д. Д. Луспеник

Судді: О. В. Білоконь

Є. В. Синельников

С. Ф. Хопта

Ю. В. Черняк