АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ХЕРСОНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Номер справи: 668/2306/16-ц Головуючий в І інстанції: Дорошинська В.Е.
Номер провадження: №22-ц/791/765/18 Доповідач: Майданік В.В.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 червня 2018 року Апеляційний суд Херсонської області у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Майданіка В.В.,

суддів: Кутурланової О.В.,

Орловської Н.В.,

секретар Цвєткова І.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Херсоні цивільну справу за апеляційною скаргою Другої Херсонської Державної нотаріальної контори на рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 19 березня 2018 року, у складі судді Дорошинської В.Е., у справі за позовом адвоката ОСОБА_3, діючої в інтересах ОСОБА_4, до Другої Херсонської Державної нотаріальної контори (третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Державна податкова інспекція у м.Херсоні Головного управління державної фіскальної служби у Херсонській області) про визнання незаконними нотаріальних дій щодо направлення інформації з недостовірними відомостями та зобов'язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

10 лютого 2016 року представник позивача ОСОБА_4 звернулась до суду з вказаним позовом, в якому, з урахуванням заяви від 16.03.2016р про зміну предмету позову, просила:

--- визнати незаконними дії Другої Херсонської державної нотаріальної контори щодо направлення інформації з недостовірними відомостями у листі від 10.07.2015 року № 814 до ДПІ м.Херсоні, в частині підтвердження нарахування та виплати доходів ОСОБА_4 у 2014 році за ознакою доходу "114" від фізичної особи, що не є членом сім'ї першого ступеня споріднення, в загальній сумі 364796,00 грн. за договором дарування земельної ділянки від 28.05.2014 р. за р.№ 1-680, договором про визначення часток у квартирі від 13.06.2014 р. за р.№ 1-747 та договором дарування 1/2 частини квартири від 13.06.2014 р. за р.№ 1-750, які посвідчені державним нотаріусом Другої Херсонської державної нотаріальної контори Кравченко І.О.;

--- зобов'язати Другу Херсонську державну нотаріальну контору спростувати недостовірну інформацію шляхом направлення до ДПІ у м. Херсоні ГУ Державної фіскальної служби у Херсонській області уточнюючу інформацію, викладену у листі від 10.07.2015 року № 814 та уточнюючий податковий розрахунок (звіт форми №1ДФ), за якими підтверджується, що у 2014 році не посвідчувались правочини й не проводилось нарахування та виплата доходів ОСОБА_4 від фізичної особи за ознакою доходу "114", що не є членом сім'ї першого ступеня споріднення, в загальній сумі 364796,00 грн;

--- стягнути з Другої Херсонської державної нотаріальної контори на користь ОСОБА_4 судові витрати.

Позов обґрунтувала наступним. ОСОБА_6 є рідною дочкою ОСОБА_4. 28 травня 2014 року був укладений договір дарування земельної ділянки між ОСОБА_4 та ОСОБА_6, який було посвідчено державним нотаріусом Другої Херсонської державної нотаріальної контори Кравченко І.О., відповідно до якого ОСОБА_4 було подаровано земельну ділянку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3. Вартість предмету договору становить 12953,00 грн.

Крім того, 13 червня 2014 року між ОСОБА_6 та ОСОБА_4 було укладено договір про визначення часток у квартирі, який посвідчено цим же нотаріусом, за яким були виділені частки трикімнатної квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.

Цього ж дня, 13 червня 2014 року, було укладено договір дарування 1/2 частини квартири, який також було посвідчено цим нотаріусом, відповідно до якого ОСОБА_4 прийняла в дар від ОСОБА_6 1/2 частини вказаної трикімнатної квартири. Вартість предмету договору становить 117281,00 грн.

Під час посвідчення вказаних договорів дарування земельної ділянки та частини квартири ОСОБА_4 та ОСОБА_6 надавали нотаріусу Кравченко І.О. всі необхідні документи, також і свідоцтво про народження ОСОБА_6, зокрема і для того, щоб в законний спосіб уникнути оподаткування, оскільки є членом сім'ї дарувальника першого ступенів споріднення. Однак, при направленні в податковий орган інформації нотаріус відносно першого договору дарування від 28 травня 2014 року зазначила про ступень споріднення (вказала ознаку доходу "113"), а щодо другого договору дарування не зазначила цього (вказала ознаку доходу "114", як сторонні особи).

Про це ОСОБА_4 довідалась пізніше, а саме, що у 2015 р. ДПІ у м.Херсоні було проведено позапланову невиїзну перевірку з питань оподаткування доходу та на підставі акта про результати документальної позапланової невиїзної перевірки від 30.09.2015 р. складено податкове повідомлення-рішення від 18.11.2015 р. № і встановлено порушення ст.49 п.49.18, пп.49.18.4, ст.164 п.164.2, пп.164.2.10, ст. 179 п.179.1 Податкового кодексу України, у зв'язку з чим збільшено ОСОБА_4 суму грошового зобов'язання за податком на доходи фізичних осіб за результатами річного декларування в сумі 22969,75грн (за основним платежем - 18239,80 грн та штрафними санкціями - 4729,95 грн).

Вказане податкове повідомлення-рішення від 18.11.2015 р наразі оскаржується в судовому порядку в адміністративному суді. Під час розгляду тієї справи позивачу стало відомо, що на запит податкової служби відповідача направила у липні 2015 році інформацію про нарахування та виплату доходів громадянам за ознакою "114" (дохід, отриманий у спадщину, подарований, від фізичної особи, що не є членом сім'ї першого ступеня споріднення) у 2014 році. За вказаним листом серед інших осіб вказана і позивач ОСОБА_4, що отримала дохід в розмірі 364796грн.

Співробітники ДПІ у м. Херсоні ГУ Державної фіскальної служби у Херсонській області склали акт про результати документальної позапланової невиїзної перевірки від 30.09.2015 р. з питань отримання доходу у вигляді вартості успадкованого чи отриманого у дарунок майна у межах, що оподатковується за період з 01.01.2014 р. по 31.12.2014 р.

Вказала, що не відомо чи проводила ДПІ у м.Херсоні камеральну перевірку стосовно поданого державною нотаріальною конторою уточнюючого податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку і сум утриманого з них податку за формою №1ДФ за ІІ квартал 2014 р. у зв'язку із направленням інформації з недостовірними відомостями у липні 2015 року до ДПІ у м. Херсоні, за якою підтверджується нарахування та виплата доходів ОСОБА_4 у 2014 році за ознакою доходу "114" від фізичної особи, що не є членом сім'ї першого ступеня споріднення, в загальній сумі 364796,00 грн.

Вважає, що з вини відповідача позивач несе відповідальність по оплаті грошового зобов'язання за податком на доходи фізичних осіб за результатами річного декларування в сумі 22969,75 грн. та самостійно відповідач до теперішнього часу не внесли уточнюючої інформації та/чи звіту до ДПІ м.Херсона.

Оскаржуваним рішенням від 19 березня 2018 року позов задоволено. Суд вирішив:

--- визнати незаконними дії Другої Херсонської державної нотаріальної контори щодо направлення інформації з недостовірними відомостями у листі №814 від 13.07.2015 року до ДПІ у м.Херсоні, в частині підтвердження нарахування та виплати доходів ОСОБА_4 у 2014 році за ознакою доходу "114" від фізичної особи, що не є членом сім'ї першого ступеня споріднення, в загальній сумі 364796,00 грн за договором дарування земельної ділянки від 28.05.2014 р. за р.№1-680, договором про визначення часток у квартирі від 13.06.2014 р. за р.№1-747 та договором дарування 1/2 частини квартири від 13.06.2014 р. за р.№1-750, які посвідчені державним нотаріусом Другої Херсонської державної нотаріальної контори Кравченко І.О.;

--- зобов'язати Другу Херсонську державну нотаріальну контору спростувати недостовірну інформацію шляхом направлення до ДПІ у м. Херсоні ГУ Державної фіскальної служби у Херсонській області уточнюючу інформацію, викладену у листі №814 від 13.07.2015 року, та уточнюючий податковий розрахунок (звіт форми №1ДФ), за якими підтверджується, що у 2014 році не посвідчувались правочини й не проводилось нарахування та виплата доходів ОСОБА_4 від фізичної особи за ознакою доходу "114", що не є членом сім'ї першого ступеня споріднення;

--- стягнути з Другої Херсонської державної нотаріальної контори на користь ОСОБА_4 судові витрати в сумі 1102,41 грн.

В апеляційній скарзі завідувач нотаріальної контори Кравченко І.О. просить скасувати зазначене рішення й ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позову у повному обсязі, посилаючись на порушення норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права, неповне з'ясування обставин справи. Зокрема вказала, що судом не враховано, що під час посвідчення цих договорів сторонами не надавалися документи, які підтверджують родинні зв'язки, на відміну від попереднього договору дарування не надавалось свідоцтво про народження ОСОБА_6 Також зазначила, що під час вчинення нотаріальної дії нотаріус не з'ясовує чи вчинялись раніше будь-які нотаріальні дії за участю цих осіб та які документи ними подавалися раніше, а працює лише з тими документами, які надаються особами під час вчинення нотаріальних дій. Крім того, вказала, що ОСОБА_4 була повідомлена про причину зазначення у звіті отримання доходу за ознакою "114" з уточненою сумою доходу 117281 грн. Окрім того, зазначила, що у судовому рішенні не зазначено мотиви прийнятого рішення.

У своєму відзиві адвокат ОСОБА_3, діюча в інтересах ОСОБА_4, просить апеляційну скаргу відхилити, а рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Відповідно до п.6 Розділу XV "Перехідні положення" Конституції України до впровадження нового адміністративно-територіального устрою України відповідно до змін до Конституції України щодо децентралізації влади, але не довше ніж до 31 грудня 2017 року, утворення, реорганізацію та ліквідацію судів здійснює Президент України на підставі та у порядку, що визначені законом.

Указом Президента України №452/2017 від 29.12.2017 року "Про ліквідацію апеляційних судів та утворення апеляційних судів в апеляційних округах" було постановлено ліквідувати Апеляційний суд Херсонської області та утворити Херсонський апеляційний суд в апеляційному окрузі, що включає Херсонську область, з місцезнаходженням у місті Херсоні.

Однак, згідно з п.3 Розділу XІІ "Прикінцеві та Перехідні положення" Закону України "Про судоустрій і статус суддів", що набрав чинності з 30.09.2016 року, апеляційні суди, утворені до набрання чинності цим Законом, продовжують здійснювати свої повноваження до утворення апеляційних судів у відповідних апеляційних округах. Такі апеляційні суди у відповідних апеляційних округах мають бути утворені та розпочати здійснювати правосуддя не пізніше трьох років з дня набрання чинності цим Законом.

Крім того, відповідно до ч.6 ст.147 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" у разі ліквідації суду, що здійснює правосуддя на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці (відповідних адміністративно-територіальних одиниць), та утворення нового суду, який забезпечує здійснення правосуддя на цій території, суд, що ліквідується, припиняє здійснення правосуддя з дня опублікування в газеті "Голос України" повідомлення голови новоутвореного суду про початок роботи новоутвореного суду.

Також, відповідно до п.8 ст.1 Розділу XІІІ "Перехідні положення" ЦПК України до утворення апеляційних судів в апеляційних округах їхні повноваження здійснюють апеляційні суди, у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

Враховуючи наведене, оскільки Херсонський апеляційний суд як новоутворений суд свою роботу ще не розпочав, то до утворення останнього його повноваження продовжує здійснювати Апеляційний суд Херсонської області, у межах територіальної юрисдикції якого перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

Заслухавши доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів вважає, що скарга задоволенню не підлягає з таких підстав.

Із матеріалів справи та встановлених судом обставин вбачається наступне.

28 травня 2014 року між ОСОБА_6 та ОСОБА_4 було укладено договір дарування земельної ділянки, відповідно до якого ОСОБА_6 подарувала, а ОСОБА_4 (реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_1) прийняла в дар земельну ділянку, площею 0,0607 га, кадастровий номер - НОМЕР_2, яка розташована за адресою: АДРЕСА_3; дар оцінений сторонами в 12953грн; експертна грошова оцінка землі - 12953,00грн (а.с.18).

За п.5 вказаного Договору положення Податкового Кодексу України нотаріусом обдарованій роз'яснено.

13 червня 2014 року між ОСОБА_6 та ОСОБА_4 було укладено договір про визначення часток у квартирі, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2, відповідно до якого сторони визначили вказану квартиру спільним майном у певних частках. Вартість квартири становить 234562,00 грн (а.с.19).

13 червня 2014 року було укладено договір дарування 1/2 частини квартири, відповідно до якого ОСОБА_6 подарувала, а ОСОБА_4 (реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_1) прийняла в дар належну дарувальнику 1/2 частини квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2. Сторони оцінила дар у 117281,00 грн; загальна вартість предмета договору - 117281,00грн (а.с.20).

За п.11 вказаного Договору сторонам роз'яснено зміст окремих норм законодавства, зокрема, ст.174 Податкового Кодексу України.

Вказані договір від 28.05.2014 року та два договори від 13.06.2014 року були посвідчені державним нотаріусом Другої Херсонської державної нотаріальної контори Кравченко Іриною Олегівною.

Із свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 від 10.04.1967 року вбачається, що ОСОБА_6 народилась ІНФОРМАЦІЯ_1 року, її батько - ОСОБА_7, мати - ОСОБА_8 (а.с.21).

Із свідоцтва про одруження серії НОМЕР_4 від 29.11.1996 року вбачається, що ОСОБА_9 одружився із ОСОБА_8 29.11.1996 року. Після одруження ОСОБА_8 змінила прізвище із "ОСОБА_8" на "ОСОБА_8" (а.с.21).

Таким чином, матеріалами справи підтверджується та сторонами не заперечується, що ОСОБА_6 є дочкою ОСОБА_4, тобто є членом сім'ї першого ступеня споріднення.

При апеляційному розгляді до справи було долучено чітку копію листа від 10.07.2015 року № 814/01 - 16 відповідача на адресу Державної податкової інспекції у м.Херсоні, який містив інформацію про нарахування та виплату доходів громадянам за ознакою "114" (дохід, отриманий у спадщину, подарований, від фізичної особи, що не є членом сім'ї першого ступеня споріднення) у 2014 році. За вказаним листом серед інших осіб вказана і позивач ОСОБА_4, що отримала дохід в розмірі 364796грн (а.с.5, 186).

При апеляційному розгляді справи відповідач - завідувач Другої Херсонської нотаріальної контори Єрьоменко (до одруження прізвище Кравченко) Ірина Олегівна вказала, що сума доходу 364796грн нею тоді була зазначена помилково, пізніше вона виправила помилку і вказала дохід 117281грн.

Із податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку Друга Херсонська нотаріальна контора повідомляє Херсонській ОДПІ ГУ ДФС у Херсонській області, що за ІІ квартал 2014 року у фізичної особи (податковий номер - НОМЕР_1) сума нарахованого доходу складає 117281грн, ознака доходу - 114; податковий номер НОМЕР_1. Дата подання - 14.03.2018 року (а.с.151).

Тобто, виходячи з податкового номеру, мова йде про дохід, отриманий позивачем ОСОБА_4

Згідно акту Держаної фіскальної служби України Державної податкової інспекції у м.Херсоні Головного управління ДФС у Херсонській області від 30.09.2015 року №646/21-03-17-03/НОМЕР_1 про результати документальної позапланової невиїзної перевірки з питання оподаткування доходу, отриманого платником податку ОСОБА_4 в результаті прийняття нею у спадщину чи дарунок коштів, майна, майнових чи немайнових прав за період з 01.01.2014 року по 31.12.2014 року, документальною позаплановою невиїзною перевіркою встановлені порушення платником податків-фізичною особою ОСОБА_4 підпункту 164.2.10 пункту 164.2 ст.164 Податкового кодексу України, платником податку не включена до загального річного оподатковуваного доходу і не задекларована сума доходу у вигляді вартості успадкованого чи отриманого у дарунок майна у розмірі 364796,00грн, що призвело до донарахування податку на доходи фізичних осіб у сумі 18239,80грн; пункту 49.1, пункту 49.2 ст. 49, підпункту 49.18.4 пункту 49.18 ст. 49, пункту 179.1 ст. 179 - неподання до ДПІ у м. Херсоні податкової декларації про майновий стан і доходи за 2014 р. (а.с.9-12).

На підставі вказаного акту ДПІ у м. Херсоні ГУ ДФС у Херсонській області винесено податкове повідомлення-рішення від 18.11.2015 року №, відповідного до якого ОСОБА_4 збільшено суму грошового зобов'язання за податком на доходи фізичних осіб за результатами річного декларування в сумі 22969,75грн (за основним платежем - 18239,80 грн, та штрафними санкціями - 4729,95 грн) (а.с.8).

У грудня 2015 року ОСОБА_4 подала адміністративний позов до ДПІ у м.Херсоні ГУ Державної фіскальної служби у Херсонській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення за яким їй збільшено суму грошового зобов'язання за податком на доходи фізичних осіб за результатами декларування в загальній сумі 22969,75 грн (а.с.6-7).

28 грудня 2015 року Херсонським окружним адміністративним судом провадження за цим позовом було відкрито (а.с.7-зворотній бік).

27 січня 2016 року ОСОБА_4 подала заяву державному нотаріусу Другої Херсонської державної нотаріальної контори Кравченко І.О. про отримання пояснень щодо яких саме посвідчених нею правочинів була надана інформація за ознакою доходу "114", тощо (а.с.4 - зворотній бік).

Відповідно до листа Другої Херсонської державної нотаріальної контори від 01.02.2016 року №83/01-16 на адресу позивача - під час посвідчення 28.05.2014 року договору дарування земельної ділянки сторонами договору надавалися документи, які підтверджують, що вони є членами сім'ї першого ступеня споріднення. Під час посвідчення 13.06.2014 року договору дарування частини квартири сторонами договору не надавалися документи, які підтверджують, що вони є членами сім'ї першого ступеня споріднення, тому у звітності до податкових органів було зазначено ознаку доходу "114". При поданні уточнюючої інформації до податкових органів у 2015 році щодо суми отриманого доходу було помилково враховано вартість подарованої частини квартири та вартість квартири за договором про визначення частко у квартирі (а.с.4).

У листі завідувача Другої Херсонської державної нотаріальної контори Кравченко І.О. до начальника ГУ ДФС у Херсонській області від 08.02.2016 року № 117/01-16 повідомлено, що під час посвідчення 28.05.2014 року договору дарування земельної ділянки сторонами договору надавалися документи, які підтверджують, що вони є членами сім'ї першого ступеня споріднення. Під час посвідчення 13.06.2014 року договору дарування частини квартири сторонами договору не надавалися документи, які підтверджують, що вони є членами сім'ї першого ступеня споріднення, тому у звітності до податкових органів було зазначено ознаку доходу "114". При поданні уточнюючої інформації до податкових органів у 2015 році щодо суми отриманого доходу було помилково враховано вартість подарованого нерухомого майна та вартість квартири за договором про визначення часток у квартирі (а.с.43).

Із рішення про результати розгляду скарги ОСОБА_4 ГУ ДФС у Херсонській області від 22.02.2016 року № 50/К/21-22-23-16 вбачається, що при розгляді скарги на податкову вимогу від 20.01.2016 року №58 та рішення про опис майна в податкову заставу від 20.01.2016 року №141-23 були взяті до уваги податкове повідомлення-рішення від 18.11.2015р, свідоцтво про народження ОСОБА_6, свідоцтво про одруження ОСОБА_9 та ОСОБА_8 та інші документи. Підставою для нарахування грошових зобов'язань були відомості Другої ХДНК від 13.07.2015 року №814 (запит до нотаріальної контори від 18.06.2015р) щодо доходу, отриманого від спадщини від фізичної особи, що не є членом сім'ї першого ступеня споріднення громадянки ОСОБА_4 у сумі 364796грн. Головне управління ДФС у Херсонській області, враховуючи відкриття провадження в адміністративній справі про визнання протиправним та скасування податкового повіджомлення-рішення, скасувало податкову вимогу ДПІ у м.Херсоні від 20.01.2016 року №58 та рішення про опис майна у податкову заставу від 20.01.2016 року № 141-23, а скаргу фізичної особи ОСОБА_4 задовольнило (а.с.39-40).

Із листа Державної фіскальної служби України ГУ ДФС у Херсонській області від 13.10.2017 року вбачається, що перевірки Другої Херсонської державної нотаріальної контори протягом 2014-2016 років не проводились (а.с.98).

Згідно п. 172.4 ст. 172, п. 173.4 ст. 173, п. 174.4 ст.174 розділу IV Податкового кодексу України нотаріуси подають до органів ДФС інформацію про вчинення наступних нотаріальних дій: посвідчення договорів дарування нерухомості й дарування валютних цінностей на суму, що перевищує п'ятдесятикратний розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, де обдарованим виступає фізична особа.

Відповідно до пп. 14.1.180 п. 14.1 ст.14 розділу І ПКУ податковий агент щодо податку на доходи фізичних осіб - є юридична особа (її філія, відділення, інший відокремлений підрозділ), самозайнята особа, представництво нерезидента - юридичної особи, які незалежно від організаційно-правового статусу та способу оподаткування іншими податками та/або форми нарахування (виплати, надання) доходу (у грошовій або негрошовій формі), зобов'язані нараховувати, утримувати та сплачувати податок до бюджету, передбачений розділом IV ПКУ, від імені та за рахунок фізичної особи, - з доходів, що виплачуються такій особі, вести податковий облік, подавати податкову звітність податковим органам та нести відповідальність за порушення його норм в порядку, передбаченому ст.18 та розділом IV ПКУ.

Порядком заповнення та подання податковими агентами Податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку затвердженим Наказом Міністерства фінансів України від 13.01.2015 року № 4, передбачено порядок заповнення звіту форми №1ДФ та коригування поданого і прийнятого податкових розрахунків. Згідно п.3.2 у графі 3а "Сума нарахованого доходу" відображається (за звітний квартал) дохід, який нарахований фізичній особі відповідно до ознаки доходу згідно з Довідником ознак доходів, наведеним у додатку до цього Порядку. Відповідно до п.3.6 у графі 5 "Ознака доходу" зазначається ознака доходу згідно з довідником ознак доходів, наведеним у додатку цього Порядку.

У Довіднику ознак доходів закріплено:

--- ознака "113" - це дохід, отриманий платником податку унаслідок прийняття ним у спадщину чи дарунок коштів, майна, майнових чи немайнових прав від члена сім'ї першого ступеня споріднення;

--- ознака "114" - це дохід, отриманий платником податку унаслідок прийняття ним у спадщину чи дарунок коштів, майна, майнових чи немайнових прав від фізичної особи, що не є членом сім'ї першого ступеня споріднення.

Відповідно до пп.164.2.10, п.164.2 ст.164 Податкового кодексу України до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включається дохід у вигляді вартості успадкованого чи отриманого у дарунок майна у межах, що оподатковується згідно з цим розділом.

Згідно п.174.6 ст.174 Податкового кодексу України кошти, майно, майнові чи немайнові права, вартість робіт, послуг, подаровані платнику податку, оподатковуються згідно з правилами, встановленими цим розділом для оподаткування спадщини.

Відповідно до пп.174.2.2 п.174.2 ст.174 Податкового кодексу України об'єкти спадщини оподатковуються за ставкою, визначеною п.167.2 ст.167 цього Кодексу (5%), вартість будь-якого об'єкта спадщини, що успадковується спадкоємцями, які не є членами сім'ї спадкодавця першого ступеня споріднення. Натомість, у відповідності до змісту абз."а" пп.174.2.1 п.174.2 ст.174 Податкового кодексу України об'єкти спадщини оподатковуються за нульовою ставкою вартості власності, що успадковується членами сім'ї спадкодавця першого ступеня споріднення.

Згідно з пп.14.1.263 п.14.1 ст.14 Податкового кодексу України членами сім'ї фізичної особи першого ступеня споріднення вважаються її батьки, чоловік або дружина, діти, у тому числі усиновлені. Інші члени сім'ї фізичної особи вважаються такими, що мають другий ступінь споріднення.

Відповідно до ст.50 Закону України "Про нотаріат" передбачено можливість оскарження в судовому порядку нотаріальної дії або відмови у її вчиненні, нотаріального акта.

Згідно ч.1 ст.1 Закону України "Про нотаріат" нотаріальними діями є посвідчення права, а також фактів, що мають юридичне значення, та інші дії, передбачені цим Законом, з метою надання їм юридичної вірогідності.

Згідно ч.2 ст.5 Закону України "Про нотаріат" нотаріус зобов'язаний: сприяти громадянам, підприємствам, установам і організаціям у здійсненні їх прав та захисті законних інтересів, роз'яснювати права і обов'язки, попереджати про наслідки вчинюваних нотаріальних дій для того, щоб юридична необізнаність не могла бути використана їм на шкоду.

Відповідно до ст.46 "Про нотаріат" нотаріуси або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, має право витребовувати від фізичних та юридичних осіб відомості та документи, необхідні для вчинення нотаріальної дії.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції не мотивував своє рішення, зазначив лише про те, що аналіз зібраних доказів по справі дає підстави для висновку про задоволення позову.

Проте з таким висновком суду погодитися не можна, оскільки до нього суд дійшов при неповному з'ясуванні обставин справи та порушивши норми процесуального права і неправильно застосувавши норми матеріального права, що відповідно до п.4 ч.1 ст.374, п.п.1, 4 ч.1 ст.376ЦПК України є підставою для скасування рішення суду першої інстанції та ухвалення нового рішення про відмову в позові.

Колегія суддів враховує, що в законодавстві в сфері регулювання нотаріальних дій, зокрема в Законі Україні "Про нотаріат", Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженому Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року № 296/5, прямо не передбачена перевірка ступені споріднення фізичних осіб під час проведення нотаріальних дій щодо посвідчення договору дарування, проте у обов'язок нотаріусів входить подання інформації про посвідчення договорів дарування нерухомості, дарування валютних цінностей на суму, що перевищує п'ятдесятикратний розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, де обдарованим виступає фізична особа.

Під час подання вказаної інформації нотаріус, на підставі ст.174 розділу IV Податкового кодексу України та вказаного Порядку заповнення та подання податковими агентами Податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, повинен вказувати дохід, який нарахований фізичній особі відповідно до тої чи іншої ознаки доходу, зокрема ознаку "113" або ознаку "114". Таким чином, нотаріус повинен знати чи відносяться особи, які вчиняють правочин, до першої черги ступеня спорідненості чи ні.

За матеріалами справи вбачається і при апеляційному розгляді справи відповідач вказала, що, з огляду на встановлені обставини, при посвідченні 28.05.2014р договору дарування земельної ділянки сторони надали їй свідоцтво про народження дарувальника ОСОБА_6, отже було встановлено, що обдарована ОСОБА_4 відноситься до першої черги ступеня спорідненості, а тому вона вказала ознаку доходу "113". А при посвідченні 13.06.2014р договору дарування частини квартири сторонами їй не було надано вказане свідоцтво про народження дарувальника ОСОБА_6, отже було встановлено, що обдарована ОСОБА_4 не відноситься до першої черги ступеня спорідненості, а тому вона вказала ознаку доходу "114". Також зазначила, що вона не може пам'ятати учасників правочинів, оскільки кожного дня має справу з дуже великою кількістю осіб, близько 40. Тому вона звичайно не запам'ятала сторони договору дарування земельної ділянки при посвідченні між ними через 16 днів договору дарування частини квартири. Однак, вона при кожній угоді роз'яснює положення Податкового кодексу України, зокрема це було зроблено і при посвідченні договору дарування частини квартири від 13.06.2014р. Також відповідач зазначила, що вона звичайно зареєструвала б листа позивача про намір укласти договір дарування, в якому серед додатків значилося б свідоцтво про народження - це був би належний доказ надання свідоцтва про народження. Крім того вказала, що непоодинокими у її практиці є випадки, коли сторони договорів дарування (першої черги ступеня спорідненості) надають їй свідоцтво про народження після укладення правочину і тоді вона вказує ознаку доходу "113", адже направляє відповідну інформацію лише щоквартально. Однак коли вони не надають документи, які підтверджують першу чергу ступеня спорідненості, тоді вона вказує ознаку доходу "114". У цій справі щодо договору дарування частини квартири від 13.06.2014 року є встановленим факт відсутності при посвідченні договору та на момент відправлення інформації до податкового органу із зазначенням ознаку доходу "114" свідоцтва про народження ОСОБА_6 Якщо сторони договору і зазначали про своє споріднення, вона обов'язково роз'яснила їм положення Податкового кодексу України і це підтверджується п.11 вказаного договору.

Апеляційний суд вважає, що суд першої інстанції не звернув уваги на відсутність належних доказів, які підтверджували б факт надання до укладення або після укладення сторонами договору дарування частини квартири від 13.06.2014р свідоцтва про народження дарувальника ОСОБА_6 Письмових доказів цього немає, а пояснення позивача та письмові пояснення свідка ОСОБА_6 не спростовують надані відповідачем пояснення. Апеляційний суд зважає на те, що у відповідача не було жодних підстав якимось чином надавати податковому органу неправдиву інформацію, доказів зворотнього немає, як і відсутні докази допущення нею необережності з цього питання, вважає пояснення нотаріуса цілком мотивованими, такими, що відповідають положенням законодавства.

Тобто, сукупність доказів свідчить про те, що відповідач при посвідченні вказаних договорів дарування земельної ділянки, частини квартири та визначення частки у квартиру, зокрема договору про дарування частини квартири від 13.06.2014 року, при направленні інформації податковому органу листом від 10.07.2015 року № 814/01 - 16 (враховуючи допущену помилку, яку згодом було виправлено) діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Отже, позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Суд першої інстанції вказане не врахував, а тому прийшов до помилкового висновку про задоволення позову.

Таким чином, апеляційна скарга підлягає задоволенню, а рішення суду відповідно до п.4 ч.1 ст.374, п.п.1, 4 ч.1 ст.376ЦПК України підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення про відмову в задоволені позову.

Крім того, колегія суддів звертає увагу й на таке.

Як вже зазначалось, відповідно до змісту абз."а" пп.174.2.1 п.174.2 ст.174 Податкового кодексу України об'єкти спадщини оподатковуються за нульовою ставкою вартості власності, що успадковується членами сім'ї спадкодавця першого ступеня споріднення.

Тобто, для оподаткування за нульовою ставкою значення має наявність самого факту першого ступеня споріднення, що має бути підтверджено. Це може бути підтверджено на будь-якому етапі, закон не передбачає обмежень, зокрема, необхідність підтвердження саме при вчинення правочину або до часу направленні нотаріусом інформації до податкового органу.

І направлення нотаріусом будь-якої інформації, яка може виявитися помилковою, щодо відсутності першого ступеня споріднення (за його наявності) жодним чином не може заперечити право на оподаткування за нульовою ставкою вартості власності. В такому випадку, навіть при винесенні податкового повідомлення-рішення, обдарований може надати відповідний документ податковому органу для скасування вказаного податкового повідомлення-рішення або оскаржувати останнє в суді чи заперечувати проти пред'явленого до нього податковим органом позову про стягнення податкового боргу по податку на доходи фізичних осіб.

Посилання сторони позивача на зупинення до набрання законної сили судовим рішенням у цій справі адміністративної справи за позовом ОСОБА_4 про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення не може бути підставою для задоволення позову, оскільки, на думку апеляційного суду, не вбачається об'єктивна неможливість розгляду тієї справи до вирішення цієї справи, як зазначено в п.3 ч.1 ст.236 КАС України, а, крім того, ухвалення будь-якого судового рішення у цій справі, з огляду на визначений стороною позивача спосіб захисту, не пов'язане з можливим результатом розгляду тієї справи.

Керуючись ст.ст.367, п.4 ч.1 ст.374, п.п.1, 4 ч.1 ст.376ЦПК України, ст.ст.1, 5, 46, 50 Закону України "Про нотаріат", суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Другої Херсонської Державної нотаріальної контори задовольнити.

Рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 19 березня 2018 року скасувати й ухвалити нове рішення.

Позов ОСОБА_4 до Другої Херсонської Державної нотаріальної контори про визнання незаконними нотаріальних дій щодо направлення інформації з недостовірними відомостями та зобов'язання вчинити певні дії залишити без задоволення.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання безпосередньо до Верховного Суду касаційної скарги протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Дата складення повного тексту постанови - 02 липня 2018 року.

Головуючий _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ В.В. Майданік

Судді: _ _ _ _ _ _ _ _ _ О.В. Кутурланова

_ _ _ _ _ _ _ _ _ _ Н.В. Орловська