Справа №: 398/2920/17
провадження №: 2/398/371/18
РІШЕННЯ

Іменем України

"23" червня 2018 р. Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області в складі головуючої судді Бугайченко Т.А., за участі секретаря Величко Т.Г., позивача ОСОБА_1, відповідача ОСОБА_2, розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Олександрії цивільну справу №398/2920/17 за позовом ОСОБА_3, ОСОБА_1 до ОСОБА_4, ОСОБА_2 про відшкодування шкоди заподіяної затопленням квартири, -

В С Т А Н О В И В:

Позивачі звернулися до суду з позовом до відповідача ОСОБА_4, в якому просили стягнути на їх користь 1398,43 грн матеріальної шкоди, 450 грн витрат на проведення експертизи та сплачений судовий збір. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що вони являються співвласниками квартири АДРЕСА_1. Відповідач ОСОБА_4 проживає поверхом вище у квартирі № 122 в будинку 102 по проспектру Соборному в м.Олександрія. 09 травня 2016 року о 10-35 год. ними було виявлено витоки води зі стелі на кухні, та вони викликали аварійну службу. При перевірці було встановлено, що витік води стався з квартири №122 внаслідок того, що лопнув гнучкий шланг подачі води під мийкою на кухні. Згідно акту обстеження технічного стану на предмет затоплення від 10.05.2016 року, при обстеженні виявлено, що внаслідок затікання води з квартири № 122 є пошкодження в кухні по стіні мокрі шпалери 2 м.кв., в окремих місцях відклеєні, на стелі мокра пожовкла пляма 0.02 м. кв. Вони звернулись до відповідача із вимогою оплатити ремонт, але оскільки він відмовився, вирішили здійснити ремонтні роботи самотужки. Для цього 11.08.2016 року було придбано 5 рулонів обоїв та 1 банка клею на загальну вартість 435 грн. Також 05.08.2016 року було придбано кухонну плитку «ОСОБА_5 і ОСОБА_6» на загальну суму 443.10 грн. Отже на ремонт кухні після затоплення відповідачем вони витратили 878.10 грн. Крім цього 07 червня 2017 року о 18-30 год. ними було виявлено, що стеля і стіна в туалеті є мокрими. Викликана аварійна служба встановила, що затоплення виникло з квартири №122 внаслідок того, що лопнув шланг, який зєднаний з електрообігрівачем. Як вбачається з акту від 07.06.2017 року, в їхній квартирі було зафіксовано мокрий кут стелі та мокра стіна, розміром 0.5*0.5 м. Згідно акту обстеження технічного стану на предмет затоплення від 13.06.2017 року, при обстеженні виявлено, що внаслідок протікання води з кв. 122, наявні сліди затікання , а саме в туалеті по стелі мокра жовта пляма 1.5 м.кв. та на стіні 0.5 м. кв. Поверхня шпаклівка, фарбування. Відповідно висновку експертного дослідження № 128 від 20.07.2017 року, розмір матеріальної шкоди нанесеної внаслідок залиття квартири № 118 у житловому будинку 102 по проспекту Соборному в м.Олександрія, яке сталось 07.06.2017 року, станом на 20.07.2017 року, складає 520 грн 33 коп. За проведення експертного дослідження ОСОБА_1 було сплачено 450 грн. Отже відповідач протягом року затопив їхню квартиру два рази та завдав матеріальної шкоди в розмірі 1398, 43 грн. Оскільки відповідач відмовився в добровільному порядку відшкодувати завдану шкоду, тому вони вимушені звернутися до суду з даним позовом.

Ухвалою суду від 21 березня 2018 року до участі у справі, в якості співвідповідача була залучена ОСОБА_2, яка являється власником квартири АДРЕСА_2. (а.с.69).

В судовому засіданні ОСОБА_1 позовні вимоги підтримала з підстав зазначених у позові та пояснила, що після того, як в квартирі №122 зявилися нові сусіди почалися затоплення. Перший раз вони ремонт робили самотужки, так як відповідач від цього відмовився. Після другого затоплення, оскільки відповідач відмовився зробити ремонт знову , вони вирішили звернутися до суду за захистом своїх прав. В акті пошкоджень на кухні, не зафіксована плитка, однак, щоб під кухонною плиткою не було цвілі, вони її також замінили, тому вважає, що відшкодування витрат повязаних з заміною кухонної плитки також повинні нести відповідачі.

Позивач ОСОБА_3 в судове засідання не зявилася. Надала суду заяву в якій просить розгляд справи проводити у її відсутність, на позовних вимогах наполягає та просить їх задовольнити, проти заочного розгляду справи не заперечує.

Відповідач ОСОБА_4 в судове засідання не зявився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, будь-яких клопотань та заяв не надав, причина неявки суду не відома.

Відповідач ОСОБА_2 в судовому засіданні позовні вимоги визнала частково, пояснила, що вона являється власником квартири АДРЕСА_2. В даній квартирі проживає її дядько ОСОБА_4 Визнає, що затоплення квартири позивачів відбулося з їхньої вини та згодна на часткове відшкодування завданої шкоди. Вимоги щодо оплати вартості кухонної плитки не визнає, оскільки плитка в акті пошкоджень не зазначена, на квитанції присутнє виправлення в даті її придбання. Вважає, що позивачі вирішили за її кошти поновити собі кухонну плитку.

Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 та ОСОБА_1 є співвласниками квартири АДРЕСА_1 (а.с.9-12).

Згідно акту від 10.05.2016 року КП «Житло-устрій», 09.05.2016 року о 10-35 год надійшов виклик на диспетчерську службу, та при виїзді на місце було встановлено, що внаслідок того, що лопнув гнучкий шланг подачі води на кухні в квартирі №122 відбулося затоплення в приміщені кухні квартири №118 (а.с.13).

Згідно акту обстеження КП «Житлогосп» від 10.05.2016 року, внаслідок затоплення квартири №118 квартирою №122 виявлено пошкодження в кухні, по стіні мокрі шпалери ? 2 м2, в окремих місцях відклеєні, на стелі мокра жовта пляма ? 0,02 м2 (а.с.14).

Згідно квитанції від 11.08.2016 року були придбані шпалери та клей на загальну суму 435 грн (а.с.15).

Згідно квитанції серії АВБ № 019727 від 05.08.2016 (мається виправлення) було придбано ОСОБА_5, ОСОБА_7 на загальну суму 443,10 грн (а.с.16). Відповідно товарного чеку № 000346/1 від 05.08.2016 року позивачами було придбано ОСОБА_5, ОСОБА_7 на загальну суму 443,10 грн .

Згідно акту від 07.06.2017 року КП «Житло-устрій», 07.06.2017 року о 18-40 год надійшов виклик на диспетчерську службу та при виїзді на місце було встановлено, що внаслідок того, що лопнув шланг зєднання з електрообігрівачем (бойлер) в квартирі №122 відбулося затоплення в приміщені туалету квартири №118 (а.с.17).

Згідно акту обстеження КП «Житлогосп» від 13.06.2017 року, внаслідок затоплення квартири №118 квартирою №122, в туалеті на стелі виявлена жовта пляма ? 1,5 м2 та на стіні ? 0,5 м2. Поверхня шпаклівка, фарбування (а.с.18).

Згідно висновку експертного дослідження №128 від 20.07.2017 року, розмір завданої матеріальної шкоди залиттям квартири №118 у житловому будинку в місті Олександрія по проспекту Соборному, 102, яке відбулося 07.06.2017 року, станом на 20.07.2017 року складає 433,61 грн без урахування ПДВ; 520,33 грн з урахуванням ПДВ (а.с.19-39).

Згідно рахунку фактури №122 та квитанції №84 від 17 липня 2017 року ОСОБА_1 було сплачено 450 грн за проведення експертного дослідження (а.с.40-41).

Згідно ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. При цьому, ч. 2 вказаної статті передбачено, що особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

З аналізу вказаних норм закону вбачається, що обов'язковою умовою виникнення зобов'язання відшкодування як матеріальної, так і моральної шкоди є вина особи, яка її завдала. Отже, підставами відповідальності є протиправна поведінка особи, настання шкоди, причинний зв'язок між протиправною поведінкою та настанням шкоди, а також вина завдавача шкоди.

Тобто цивільне законодавство в деліктних зобов'язаннях передбачає презумпцію вини, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу саме на відповідача покладено обов'язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу.

Частиною 3 ст. 12, ч.1 ст. 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

При цьому, частина 4 цієї статті вказує на те, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. В розумінні ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ст. 319 ЦК України власник володіє, користується й розпоряджається своїм майном за своїм розсудом, однак відповідно до частини 4 наведеної норми - власність зобов'язує, не можна використати право власності на шкоду правам громадян, що припускає відповідальність власника за неналежне використання своїх прав.

Відповідно до положень ст. 322 ЦК України, власник зобов'язаний утримувати належне йому майно. Відповідно до вимог ст.ст. 177, 179 Житлового кодексу України - громадяни зобов'язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного обладнання, користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов'язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Згідно п. 18 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 08 жовтня 1992 року № 572, власники квартир зобов'язані використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків, дотримувати правил пожежної та іншої безпеки. При появі несправностей у квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами або силами підприємства по обслуговуванню житла.

Відповідно до ч. 1 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, обєктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

З врахуванням наданих сторонами пояснень, встановлених у судовому засіданні обставин та зазначених вище норм закону, часткового визнання позовних вимог одного з відповідачів, позовні вимоги підлягають частковому задоволенню. Оскільки власником квартири з якої сталось затоплення є ОСОБА_2В, відповідальність за завдану позивачам шкоду, має нести саме вона, тому вимоги до ОСОБА_4 задоволенню не підлягають. Адже ОСОБА_2, як власник квартири з якої сталось затоплення, у разі наявності у цьому вини саме ОСОБА_4Т, має право в порядку регресу звернутись до суду з позовом про стягнення з нього відшкодованої нею суми збитків.

Надаючи оцінку доказам наданим позивачами, суд зазначає, що приймає до уваги квитанцію від 11.08.2016 року (а.с.15), висновок експерта від 20.07.2017 року (а.с.19) та квитанцію №84 про оплату експертизи (а.с.41), оскільки згідно квитанції від 11.08.2016 року було придбано матеріали для відновлення пошкодженої ділянки, що відповідає акту пошкоджень, згідно висновку експерта встановлено вартість спричиненої шкоди, квитанція №84 була оплачена згідно розрахунку факторингу, тому дані докази є безспірними і підтверджують вимоги позивачів. Тому з ОСОБА_2 підлягають стягненню кошти в сумі 435,00 грн згідно квитанції від 11.08.2016 року, 520,33 грн згідно висновку експерта та 450,00 грн згідно квитанції №84.

Щодо квитанції серії АВБ №019727 суд зауважує, що в даному випадку відсутні правові підстави для стягнення з відповідача коштів за придбання позивачами кухонного кахелю «ОСОБА_5 та ОСОБА_7», оскільки згідно акту обстеження пошкодження плитки встановлено не було, та її заміна відбулась з ініціативи позивачів, що ОСОБА_1 не заперечувала в судовому засіданні, тому вимоги про стягнення коштів за даною квитанцією в сумі 443,10 грн задоволенню не підлягають.

Крім того, враховуючи, що позивачам на праві спільної сумісної власності належать різні частки квартири, зокрема ОСОБА_3 належить 2/3 частини даної квартири, а ОСОБА_1 1/3 частини зазначеної квартири, то сума коштів за завдані збитки, підлягає стягненню пропорційно до належної на праві власності позивачам частки квартири. Зокрема, кошти в сумі 955 грн 33 коп, які становлять завдану позивачам шкоду, підлягають розподілу між ними з урахуванням частки належної їм квартири. Так, оскільки ОСОБА_3 являється власником 2/3 частин квартири на її користь підлягає стягненню 636, 86 грн, а на користь ОСОБА_1 318.44 грн, що складає 1/3 частину від загальної суми збитків. Також кошти за оплату експертизи в сумі 450 грн підлягають стягненню на користь ОСОБА_1, так як вказана сума сплачувались нею особисто у повному розмірі.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України судові витрати покладаються на ОСОБА_2 відповідно до розміру задоволених позовних вимог в розмірі 486,40 грн (76% від 640 грн) та відповідно до частини сплаченої кожної з них позивачами.

Керуючись ст. ст. 81, 89, 141, 247, 263-265, 273, 354-355, ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, рнокпп НОМЕР_1, зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання: ІНФОРМАЦІЯ_2, на користь ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, рнокпп НОМЕР_2, зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання: ІНФОРМАЦІЯ_4, у відшкодування завданої матеріальної шкоди у розмірі 636 (шістсот тридцять шість) грн 89 коп.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, рнокпп НОМЕР_1, зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання: ІНФОРМАЦІЯ_2, на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_5, рнокпп НОМЕР_3, зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання: ІНФОРМАЦІЯ_4, у відшкодування завданої матеріальної шкоди у розмірі 318 (триста вісімнадцять) грн 44 коп.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, рнокпп НОМЕР_1, зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання: ІНФОРМАЦІЯ_2, на користь ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, рнокпп НОМЕР_2, зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання: ІНФОРМАЦІЯ_4, понесені судові витрати у розмірі 324 (триста двадцять чотири) грн 28 коп.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, рнокпп НОМЕР_1, зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання: ІНФОРМАЦІЯ_2, на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_5, рнокпп НОМЕР_3, зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання: ІНФОРМАЦІЯ_4, понесені судові витрати у розмірі 162 грн 12 коп судового збору та 450 грн витрат на проведення експертних досліджень, а всього 612 (шістсот дванадцять) грн. 12 коп.

В решті позовних вимог відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційну скаргу на рішення може бути подано до Апеляційного суду Кіровоградської області через Олександрійський міськрайонний суд протягом 30 днів з дня складення рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст судового рішення складено 23.06.2018 року.

Суддя Т.А. Бугайченко