Дата документу 14.06.2018
ЄУ № 420/64/18
Провадження №2/420/235/18
05 червня 2018 року Новопсковський районний суд Луганської області
у складі головуючого судді Стеценко О.С.
за участю секретаря Рожкової Л.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт. Новопсков в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 міської ради Луганської області про надання додаткового строку для прийняття спадщини,
Позивач, ОСОБА_1, звернулася до Новопсковського районного суду Луганської області з позовом, в якому відповідно до уточненої позовної заяви просить визнати причини пропуску нею строку для прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3, яка померла 02.05.2017, поважними та визначити їй додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, на яку вона має право в порядку спадкування за законом після померлої ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки ІНФОРМАЦІЯ_2, яка помела 02 травня 2017 року в м. Вахрушеве Луганської області три місяці з моменту набрання рішенням законної сили.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що її мати ОСОБА_3 померла 02 травня 2017 року на непідконтрольній Україні території, в м. Вахрушеве Луганської області. У звязку з тим, що матір померла на тимчасово непідконтрольній Україні території, факт смерті їй довелось встановлювати в судовому порядку. Звернувшись до нотаріуса Першої державної нотаріальної контори Харківського району Харківської області ОСОБА_4 для прийняття спадщини, позивачу було відмовлено через те, що в її свідоцтві про народження в графі «мати», є виправлення прізвища. Для встановлення факту родинних відносин, позивач вимушена була звернутись до суду і рішенням Харківського районного суду від 08 грудня 2017 року було встановлено факт родинних відносин між ОСОБА_1 та померлою ОСОБА_3. Дуже багато часу у неї відібрав збір відповідей від органів ДРАЦС про неможливість видачі їй дублікату свідоцтва про народження, відповіді з Першої державної нотаріальної контори Харківського району Харківської області та судові розгляди, а тому позивачем було пропущений 6-місячний термін для прийняття спадщини.До того ж її чоловік - ОСОБА_5 важко хворіє, знаходиться на непідконтрольній Україні території, перевезти його позивач не маємо можливості, через важкий стан, а тому її постійно доводиться їздити його доглядати, що також стало на заваді для своєчасногоприйняття спадщини.
Ухвалою Новопсковського районного суду Луганської області від 22.01.2018 було відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання на 13.02.2018.
Ухвалою Новопсковського районного суду Луганської області від 15.03.2018 було продовжено строк проведення підготовчого провадження та відкладено підготовче судове засідання до 20.04.2018.
Ухвалою Новопсковського районного суду Луганської області від 07.05.2018 було закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу до судового розгляду на 05.06.2018.
Позивач та її представник ОСОБА_6 до судового засідання не зявилися, від представника позивача надійшла заява про розгляд справи без її участі та участі позивача, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить задовольнити, проти винесення заочного рішення не заперечує.
Представник відповідача ОСОБА_2 міської ради Луганської області до судового засідання не зявився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним, через оголошення на офіційному веб-порталі «Судова влада України», відзив на позовну заяву не надавав.
Суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін на підставі наявних у справі документів.
За згодою позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. ст. 280, 281 ЦПК України.
Вивчивши письмові докази, матеріали справи, зясувавши обставини справи та дослідивши їх доказами, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.
Судом встановлено, що ОСОБА_3 померла 02 травня 2017 року в населеному пункті, який розташований на тимчасово непідконтрольній території України, а саме: м. Вахрушеве Луганської області, що встановлено рішенням Харківського районного суду Харківської області від 18 липня 2017 року по цивільній справі №635/3851/17, яке набрало законної сили 29.07.2017 (а.с 9-11).
Позивач ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, є донькою ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка померла 02 травня 2017 року, що встановлено рішенням Харківського районного суду Харківської області від 08 грудня 2017 року по цивільній справі №635/6702/17 (а.с. 12) та рішенням Харківського районного суду Харківської області від 18 липня 2017 року по цивільній справі №635/3851/17 (а.с 9-11).
Частиною 4 статті 82 ЦПК України передбачено, що обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.
Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) №51295697 від 20.03.2018, заповіти та спадкові договори від імені ОСОБА_3 в Спадковому реєстрі відсутні (а.с. 40).
Відповідно до інформаційних довідок № 512957189 від 20.03.2018, спадкова справа після смерті ОСОБА_3, яка померла 02.05.2017, заведена 18.08.2017 Першою державною нотаріальною конторою Харківського району Харківської області.
В той же час листом Першої Державної нотаріальної контори Харківського району Харківської області №3926/02-14 від 08.11.2017, для вирішення питання можливості оформлення спадкових прав заявнику запропоновано звернутись до суду по питанню встановлення родинних відносин спадкодавиці ОСОБА_3 зі спадкоємицею ОСОБА_1.
Згідно статті 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.
Статтею 1218 ЦК України встановлено, що до складу спадщини входять всі права та обовязки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Умовою для переходу в порядку спадкування права власності на обєкти нерухомості, в тому числі земельну ділянку, є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством порядку.
Згідно ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Отже позивач ОСОБА_1 є спадкоємцем першої черги за законом після смерті ОСОБА_3, яка померла 02.05.2017.
Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Статтею 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Згідно з ч. 2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).
Судом встановлено, що спадкодавець померла 02.05.2017, отже граничний строк для подання заяви про прийняття спадщини відповідно до ст. 1270 ЦК України сплинув 02.10.2017.
Таким чином, судом встановлено, що у визначений законом строк позивач не подала заяву до нотаріальної контори про прийняття спадщини, у звязку з чим не може оформити належним чином свої спадкові права.
Щодо поважності причини пропуску строку для звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини суд зазначає таке.
Причиною пропуску строку для прийняття спадщини стало те, що позивач багато часу витратила на встановлення факту смерті матері ОСОБА_3, яка померла на тимчасово непідконтрольній території України, та встановлення факту родинних відносин зі спадкодавцем ОСОБА_3
Статтею 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.
Відповідно до ч.5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.
Проаналізувавши встановлені обставини у справі, оцінивши надані в силу положень ст.81 ЦПК України докази в їх сукупності, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємця ОСОБА_1 поважними, а позов задовольнити частково і визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини, а саме три місяці з дня набрання рішенням законної сили.
Що стосується вимоги позивача щодо визнання причин пропуску нею строку для прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3, яка померла 02.05.2017, поважними, суд зазначає наступне.
Відповідно до ч. 1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Згідно ч. 2 ст. 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов'язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.
Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Таким чином, визнання поважними причини пропуску строку для прийняття спадщини є невірним способом захисту та приймається судом до уваги для встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.
Враховуючи вище викладене, суд відмовляє позивачу в задоволенні позовних вимог в частині визнання поважними причин пропуску позивачем строку для прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3, яка померла 02.05.2017, у звязку з їх необґрунтованістю. В іншій частині позов підлягає задоволенню з підстав наведених вище.
Керуючись ст.ст. 12, 13, 80, 81, 89, 141, 263-268, 280-284, 354, 355 ЦПК України, суд
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 міської ради Луганської області про надання додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити повністю.
Встановити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4, паспорт серії ЕН №123400, виданий 31.01.2002 Краснолуцьким МВ УМВС України в Луганській області, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, яка проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_5, додатковий строк тривалістю три місяці для подання заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилась після смерті ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки ІНФОРМАЦІЯ_2, яка померла 02 травня 2017 року.
В задоволенні решти позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 міської ради Луганської області про надання додаткового строку для прийняття спадщини відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Апеляційна скарга подається до Апеляційного суду Луганської області через Новопсковський районний суд Луганської області.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом тридцяти днів з дня його проголошення, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Повний текст рішення складено 14.06.2018.
Суддя: О.С. Стеценко