Справа № 640/6363/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 червня 2018 року Київський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді Губської Я.В.

при секретарі Балан Т.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

13.04.2018 року до суду звернувся з позовом ОСОБА_1, в якому просить розірвати шлюб з ОСОБА_2 зареєстрований 15 жовтня 2014 року в відділі державної реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову реєстраційної служби Харківського управління юстиції, актовий запис № 1956, посилаючись на те, що спільне життя у них не склалося через різні погляди на шлюб та сімю, відсутність розуміння один одного. Позивач зазначає, що відповідач нехтував сімейним цінностями, внаслідок чого стали виникати сварки, свідками яких ставали їх батьки, що спричиняє їх душевні страждання. Шлюбно-сімейні відносини між ними припинені. Позивач вважає, що не має сенсу підтримувати подальші сімейні відносини між ними. Від шлюбу подружжя дітей має.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 04.05.2018 року було відкрито загальне позовне провадження по даній справі та призначено підготовче судове засідання.

11.05.2018 до суду надійшло клопотання представника відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_3, в якому представник відповідача просить суд обєднати в одне провадження дану справу зі справою № 640/7406/18 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, поділ майна, стягнення аліментів, що знаходиться в провадженні Київського районного суду м.Харкова(суддя Сенаторов В.М.).

В підготовче судове засідання позивач не зявився, подав до суду заяву, в якій позовні вимоги підтримав, просить їх задовольнити та розглянути справу без його участі на підставі доказів наявних в матеріалах справи у підготовчому судовому засіданні.

Відповідач в підготовче судове засідання не зявився, повідомлений належним чином про час та місце розгляду справи, представник відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_3 подала до суду клопотання про розгляд справи за їх відсутності, в якій зазначає, що проти розірвання шлюбу ОСОБА_2 не заперечує та просить розглянути справу за їх відсутності в підготовчому судовому засіданні, клопотання про обєднання справ не розглядати.

Суд, дослідивши матеріали справи, не розглядає клопотання представника відповідача про обєднання справи, оскільки воно тим же представником відкликано та задовольняє позов, вважаючи його обґрунтованим, і при цьому виходить з наступного.

Судом встановлено, що згідно свідоцтва про шлюб серії І-ВЛ № 249777, 15.10.2014 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_1 ( до шлюбу Алексєєвою) ОСОБА_4 було укладено шлюб, який зареєстрований 15 жовтня 2014 року в відділі державної реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову реєстраційної служби Харківського управління юстиції, актовий запис № 1956 (а.с.6). Спільного господарства та бюджету не ведуть. Їх сімя розпалась остаточно і поновлена бути не може.

За змістом положень ч. 1 ст. 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Частинами 3, 4 ст. 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Згідно ч.1 ст. 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.

Відповідно ч.2 ст. 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлене, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Згідно до ч.3 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Таким чином, враховуючи конкретні обставини справи, стосунки які склалися у подружжя та з урахуванням того, що відповідач визнав позов у повному обсязі, суд приходить до висновку, що подальше спільне життя подружжя та збереження родини стали неможливими та суперечить інтересам подружжя, що має вагоме значення, в зв'язку з чим позовні вимоги про розірвання шлюбу підлягають задоволенню.

Крім того, суд після розірвання шлюбу в рішенні суду зазначає про залишення відповідачу прізвища «Івахненко», розяснивши її право на зміну прізвища шляхом звернення до органів реєстрації актів цивільного стану у порядку, встановленому Законом.

Керуючись ст.ст. 12,13,141,263-265 ЦПК України, в силу ст. ст. 24,56,110,112 СК України, суд,

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 (НОМЕР_1, 61085, м. Харків, пр. Жуковського, 5-К ) до ОСОБА_2 (НОМЕР_2, м. Харків, пр. Жуковського, 5-К ) про розірвання шлюбу - задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, зареєстрований 15 жовтня 2014 року в відділі державної реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову реєстраційної служби Харківського управління юстиції, актовий запис № 1956.

Після розірвання шлюбу відповідачу ОСОБА_2 залишити прізвище «Івахненко».

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

На рішення суду першої інстанції протягом 30 днів з дня його проголошення, може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до апеляційного суду Харківської області. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення, а у випадку проголошення в судовому засіданні лише вступної та резолютивної частини судового рішення строк для апеляційного оскарження обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Відповідно до вимог п.15 Перехідних положень ЦПК України ( в ред. з 15.12.2017 року) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справи витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя -