25.06.2018 Суддя Саркісян О. А..
Справа № 644/6982/16-ц
Провадження № 2/644/140/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 червня 2018 року м. Харків

Орджонікідзевський районний суд м.Харкова у складі:

головуючого- судді Саркісян О.А.,

при секретарі -Зоріній Н.В.,

представника позивача ОСОБА_1,

представника відповідача - ОСОБА_2, ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Харкові заяву представника позивача ОСОБА_4 ОСОБА_1 про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5, ТОВ «Ес Кі Мо» про стягнення боргу та заяву представника ОСОБА_5 ОСОБА_6 про застосування зустрічного забезпечення,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні судді Орджонікідзевського районного суду м. Харкова Саркісян О.А. знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5, ТОВ «Ес Кі Мо» про стягнення боргу.

01.06.2018 року представник позивача ОСОБА_4 ОСОБА_1 подала до суду заяву про забезпечення позову, шляхом накладення арешту на майно, що входить до спадкової маси, залишеного після смерті ОСОБА_7, а саме: на квартиру АДРЕСА_1 та накласти заборону на його відчуження, заборонити спадкоємцям ОСОБА_7 вчиняти дії щодо відчуження (приховування, продажу, знищення, знецінення тощо) майна, що входить до спадкової маси, залишеної після його смерті, посилаючись на те, що станом на сьогоднішній день існують беззаперечні обставини, які вказують, що у разі невжиття заходів забезпечення позову, дійсно виникає вірогідність істотного ускладнення або взагалі унеможливлення виконання судового рішення, тобто можливості реального стягнення йому правонаступником відповідача ОСОБА_5 заборгованості за договором позики від 02.08.2010 року в сумі 52998174,00 грн. у разі позитивного вирішення справи по суті. 30.01.2018 року Десятою ХДНК на підставі заяви ОСОБА_5 про прийняття спадщини за заповітом після померлого 21.12.2017 року ОСОБА_7, була заведена спадкова справа №60/2018. Позивач 03.04.2018 року подав Вимогу (претензію) кредитора до спадкоємців, яку було зареєстровано та залучено до спадкової справи. Зазначив, що квартира АДРЕСА_1 входить до спадкової маси, про це свідчить заповіт, що був складений за життя спадкодавця ОСОБА_7 на користь ОСОБА_5 Про інше майно, що входить до спадкової маси на даний час позивачу, як кредитору невідомо. Позивач вважає, що існують достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 має бажання зняти завчасно всі обтяження з майна, що входить до спадкової маси, щоб мати як найшвидше отримати свідоцтво про право на спадщину та відчужити його.

Крім того, позивач надав додаткові письмові пояснення до заяви про забезпечення позову, в якій просив задовольнити заяву про забезпечення позову, заходи щодо зустрічного забезпечення не застосовувати, посилаючись на те, що для цього відсутні підстави, оскільки даний вид забезпечення позову, заявлений ним, не спричиняє жодних збитків відповідачу або іншій особі, яка має та/або буде мати майнові права, що входять до спадкової маси, а є лише попередженням (забороною) для спадкоємців померлого ОСОБА_7 вчиняти будь які дії щодо його (їх) відчуження. Також зазначив, що застосувати зустрічне забезпечення з підстав передбачених ч.3 ст. 154 УПК України, немає необхідності, оскільки позивач зареєстрований та має у наявності майно на території України.

12.06.2018 року представник відповідача ОСОБА_5 ОСОБА_2 подала до суду заяву про застосування зустрічного забезпечення, в якій просить застосувати зустрічне забезпечення збитків ОСОБА_5, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, шляхом зобовязання ОСОБА_4 внести на депозитний рахунок Орджонікідзевського районного суду м.Харкова грошових коштів в сумі 25886530,00 грн. Заяву обґрунтовує тим, що відповідач не має майна, що знаходиться на території України, в розмірі достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови від позову. Згідно з Інформаційною довідкою з державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна від 11.06.2018 року за позивачем зареєстровано право спільної часткової власності на 1/№ частину квартири загальною площею 75,1 кв.м., розташованої у АДРЕСА_2. Але, це майно є обтяженим. Відповідно до даних єдиного державного реєстру МВС України за позивачем на праві власності не зареєстровано транспортних засобів. Також, зазначила, що будучи спадкоємцем ОСОБА_7 ОСОБА_5 зобовязана утримувати та утримує квартиру АДРЕСА_3 з часу відкриття спадщини, тобто з 21.12.2017 року. Тому, має нести щомісяця витрати на оплату комунальних послуг, що в середньому складає 13000,00 грн. на місяць в опалювальний сезон та 6000,00 грн. в літні місяці. Таким чином, лише один рік забезпечення позову може привести до витрати відповідача у розмірі 114000,00 грн. Утримання такої квартири є занадто обтяжливим для ОСОБА_5, тому дану квартиру вона не має наміру використовувати як своє житло. Передача квартири в найм, в разі задоволення клопотання позивача про забезпечення позову є неможливим. Таким чином, ОСОБА_5 буде тривалий час нести збитки повязані з утриманням квартири, оцінка яких наразі є неможливою в силу наведених вище обставин. Вважає, що розмір зустрічного забезпечення має становити не менше ніж ринкова вартість квартири, а саме 25886530,00 грн. Цей розмір є спів мірним із заходами забезпечення позову, які позивач просить застосувати до майна, що входить до спадкової маси. Заява про забезпечення позову є необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню.

У судовому засіданні представник позивача заяву про забезпечення позову підтримала та просила її задовольнити, в задоволенні зустрічного забезпечення вважала необхідним відмовити.

Представник позивача зазначає, що всі здійснені розрахунки щодо можливих збитків ОСОБА_5 у зв*язку з накладенням арешту на квартиру завищені, як мінімум вдвічі, У власності позивача знаходиться 1/3 частина квартири АДРЕСА_4 та дачний будинок в дачному кооперативі « Береговий» в м.Черкаси і те, що вони знаходяться під обтяженням свідчить про те, що позивач не може їх відчужувати і забезпечить майном можливі збитки ОСОБА_5 Позивач пенсіонер, отримує пенсію по інвалідності в сумі 2014 грн.73 к. і немає грошових коштів або іншої фінансової спроможності забезпечити можливі збитки відповідачки в будь-якому розмірі.

Представник відповідача ОСОБА_5 ОСОБА_3 у судовому засіданні

проти забезпечення позову заперечував з тих підстав, що даних про належність майна, на яке позивач просить накласти арешт та заборону не належить наразі відповідачці ОСОБА_5 Крім того зазначає, що позивач, будучи звільненим від сплати судового збору за подачу заяв про забезпечення позову, зловживає своїми правами, оскільки втретє подає заяву про забезпечення позову. Також зазначає на відсутність у справі оригіналу або завіреної належним чином копії боргового документу, що свідчить про відсутність спору про право.

Представник відповідачки ОСОБА_5 ОСОБА_3 заявив, що в разі, якщо суд прийде до висновку про задоволення заяви позивача про забезпечення позову, то вони наполягають на зустрічному забезпеченні з тих підстав, що позивач не має майна, що знаходиться на території України в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідачки, які можуть бути їй спричинені в разі відмови в позові.

В судовому засіданні представник відповідачки ОСОБА_5 ОСОБА_2 підтримала подану заяву про зустрічне забезпечення.

Суд, вислухавши пояснення представників позивача та відповідачки ОСОБА_5, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступного висновку.

Статтею 149 ЦПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до предявлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.150 ЦПК України позов забезпечується: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії; встановленням обовязку вчинити певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобовязання; зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; передачею речі, яка є предметом спору, на зберігання іншим особам, які не мають інтересу в результаті вирішення спору; зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1-9 цієї частини. Суд може застосувати кілька видів забезпечення позову.

Одним із критеріїв обґрунтованості заяви є наявність причинного зв'язку між конкретним видом забезпечення позову, про який йдеться у відповідній заяві, та наслідком у формі потенційної загрози не виконання рішення суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

У п.4 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» №9 від 22.12.2006 року надано розяснення, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; зясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, в також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Пленум Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 22 грудня 2006 року у п. 4 розяснив, що вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у звязку із застосуванням відповідних заходів.

Відповідно до п. 6 Постанови Пленуму ВСУ №9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» особам, які беруть участь у справі, має бути гарантована реальна можливість захистити свої права при вирішенні заяви про забезпечення позову.

Так, у судовому засідання встановлено, що в провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5,ТОВ «Ес Кі Мо» про стягнення боргу у розмірі 52998174,00 грн.

Ухвалою суду від 07.09.2016 року провадження по справі відкрито.

З позовної заяви та документів, що є в матеріалах справи вбачається , що між сторонами виник спір про право, який носить майновий характер.

З доданих до матеріалів справи доказів встановлено, що ОСОБА_7 на праві власності належала квартира АДРЕСА_5, реєстраційний номер об*єкта нерухомого майна в Державному реєстрі прав на нерухоме майно 000.

210.12.2017 року ОСОБА_7 помер, однак на випадок своєї смерті залишив заповіт, яким вказану квартиру заповів дочці ОСОБА_5 (т.2 а.с.220).

ОСОБА_5 спадщину після смерті батька прийняла, подавши у встановлений законом шестимісячний термін заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч.5ст.1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст.1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Оскільки на сьогоднішній день сплив шестимісячний строк з дня відкриття спадщини після смерті ОСОБА_7, а суду надані документи з Харківської державної нотаріальної контори №10 про те, що інші особи, крім ОСОБА_5 не зверталися з заявами про прийняття або відмову від прийняття спадщини після смерті ОСОБА_7 до нотаріальної контори і сама ОСОБА_5 не зверталася з заявою про відмову у прийнятті спадщини, то вважається, що спадщина, зокрема , квартира АДРЕСА_5, реєстраційний номер об*єкта нерухомого майна в Державному реєстрі прав на нерухоме майно 000, належить в порядку спадкування ОСОБА_5

Прийнявши частину спадщини особа вважається такою, що прийняла всю спадщину.

Зважаючи на те, що позивачем заявлені майнові вимоги, а відповідачка, якій в порядку спадкування належить вищевказана квартира та інше майно, що входить в спадкову масу після смерті батька ОСОБА_7, має реальну можливість ним розпорядитися, що зробить неможливим або утруднить виконання рішення суду, то суд в межах суми заявленого позову забезпечує позов шляхом, який визначив позивач, а саме накладенням арешту на квартиру АДРЕСА_5, реєстраційний номер об*єкта нерухомого майна в Державному реєстрі прав на нерухоме майно 000 та забороні саме ОСОБА_5 вчиняти дії щодо відчуження (приховування, продажу, знищення, знецінення тощо) іншого майна, успадкованого нею після смерті батька ОСОБА_7

Щодо зустрічного забезпечення суд зазначає наступне.

На підставі ст. 159 ЦПК України у випадку закриття провадження або залишення позовної заяви без розгляду з інших, ніж зазначені у частині першій статті 155 цього Кодексу підстав або у випадку ухвалення рішення суду щодо повної або часткової відмови у задоволенні позову відповідач має право на відшкодування збитків, заподіяних забезпеченням позову, за рахунок особи, за заявою якої такі заходи забезпечення позову вживалися. У разі подання відповідного позову про відшкодування збитків, заподіяних забезпеченням позову, протягом двадцяти днів з моменту набрання законної сили судовим рішенням, зазначеним у частині першій цієї статті, відшкодування збитків, заподіяних вжиттям заходів забезпечення позову, здійснюється в першу чергу за рахунок коштів зустрічного забезпечення.

Відповідно до ч.ч. 1,2,3 ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Суд зобов'язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: 1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або 2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом:

1) надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів;

2) вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов'язаних із забезпеченням позову.

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у звязку із забезпеченням позову.

Питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання. Копія ухвали про зустрічне забезпечення направляється учасникам справи не пізніше наступного дня після її постановлення.

В ухвалі про забезпечення позову або про зустрічне забезпечення зазначаються розмір зустрічного забезпечення або інші дії, що повинен вчинити заявник у порядку зустрічного забезпечення.

Строк надання зустрічного забезпечення визначається судом та не може перевищувати десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову або ухвали про зустрічне забезпечення, якщо інше не випливає зі змісту заходів зустрічного забезпечення.

Особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову із застосуванням зустрічного забезпечення, протягом визначеного судом строку має надати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення.

Якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення.

Вирішуючи питання про необхідність застосування зустрічного забезпечення суд виходить з існування визначених ч. 3 ст. 154 ЦПК України обставин, за наявності яких, суд зобовязаний застосувати зустрічне забезпечення.

Відповідно до ст. 13 Конституції України та ст. 319 ЦК України, власність зобовязує.

Оцінюючи розмір можливих збитків ОСОБА_5 у зв*язку з застосуванням заходів забезпечення позову суд виходить з наступного.

Будучи спадкоємцем ОСОБА_7 ОСОБА_5 зобовязана утримувати та утримує квартиру АДРЕСА_1 з часу відкриття спадщини тобто з 21.12.2017 р.

Утримання квартири включає оплату комунальних послуг, витрати на поточний, а можливо і капітальний ремонт, сплату податку на нерухоме майно.

Так, відповідач має нести щомісяця витрати на оплату комунальних послуг, що в середньому складає 13 000,00 грн. на місяць в опалювальний сезон, 6 000,00 грн. в літні місяці.

Таким чином, за один рік забезпечення позову може понести витрати (спричинити збитки) ОСОБА_5 починаючи з червня 2018 р.

4 (червень-вересень)*6000,00 = 24 000,00 грн.,

6 (жовтень-березень)* 13 000,00 грн. = 78 000,00 грн.

2 (квітень-травень) *6000,00 = 12 000,00 грн.,

Всього орієнтовно 114 000,00 грн. за рік.

Відповідно до п.п. 266.5.1. Податкового кодексу України ставки податку для обєктів житлової та/або нежитлової нерухомості, що перебувають у власності фізичних та юридичних осіб, встановлюються за рішенням сільської, селищної, міської ради або ради обєднаних територіальних громад, що створені згідно із законом та перспективним планом формування територій громад, залежно від місця розташування (зональності) та типів таких обєктів нерухомості у розмірі, що не перевищує 1,5 відсотка розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня звітного (податкового) року, за 1 квадратний метр бази оподаткування.

Відповідно до п. 5.1. Положення про податок на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, в м. Києві, затвердженого як Додаток №1 до рішення Київської міської ради 23.06.2011 N 242/5629 (у редакції рішення Київської міської ради від 28.01.2015 N 58/923) (надалі Положення), ставки податку для об'єктів житлової та/або нежитлової нерухомості, що перебувають у власності фізичних та юридичних осіб, встановлюються у відсотках до розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня звітного (податкового) року, за 1 кв. метр бази оподаткування.

Відповідно до п. 5.2. Положення, ставка податку для об'єктів житлової нерухомості для усіх місць розташування (зональності) встановлюються у таких розмірах: щодо інших обєктів житлової нерухомості, до яких входить у тому числі квартира, ставка податку встановлюється у розмірі 1 відсотка розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня звітного (податкового) року, за 1 квадратний метр бази оподаткування.

З урахуванням загальної площі даної квартири - 184,2 кв.м.,з урахуванням пільги із сплати податку, встановленої п.а) ст. 266.4.1 Податкового кодексу України, база оподаткування обєкту житлової нерухомості у цьому випадку складає 124,2 кв.м.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» від 07.12.2017 р. № 2246-VIII встановлено мінімальну заробітну плату у місячному розмірі: з 1 січня 3723 грн.

Таким чином, розмір податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, у 2018 році складе 3723*1/100%*124,2 = 4623 грн. 97 коп.

ОСОБА_5 заявляє, що утримання такого обєкта нерухомості є занадто обтяжливим для неї, дану квартиру вона не має наміру використовувати як своє житло та бажає мати не тільки право користування та володіння житлом, однак і право розпорядження.

Таким чином, відповідач буде тривалий час нести збитки повязані з утриманням квартири.

Згідно з висновком про вартість обєкту оцінки Звіт №65-18 про незалежну оцінку, вартість квартири на яку позивач просить накласти арешт станом на 2018 рік складає 25 886 530,00 грн.

З урахуванням, кризових явищ в економіці України в тому числі знецінення національної валюти, подорожчання енергоносіїв та комунальних послуг, вартість нерухомого майна істотно знижується. Неможливість розпорядитися відповідним майном може призвести до зниження вартості спадкового майна та як наслідок реалізації його за ціною, що є істотно нижчою за ринкову станом на 2018 р. - 25 886 530,00 грн.

Визначена в результаті незалежної оцінки вартість майна є сумою коштів, які відповідач міг би отримати у своє розпорядження внаслідок його продажу покупцям за ринковою вартістю.

Оприлюднені НБУ на офіційному веб-порталі середньозважені ставки в річному обчисленні за депозитами фізичних осіб в банках України у національній валюті (https://bank.gov.ua/doccatalog/document?id=54032) у січні, лютий, березень, квітень 2018 р. складали 13,6%,.

Згідно з оприлюдненим НБУ на офіційному веб-порталі найнижчим значенням середньозваженої за день вартості у процентах річних за даними статистичної звітності банків України форми №350Д «Звіт про суми і вартість депозитів (у процентах річних)» (https://bank.gov.ua/files/Procentlastb_DEP.xls)в період з 01.01.2018 р. по 01.05.2018 р. такий розмір ставки по депозитам фізичних осіб в національній валюті складав 13,8%.

Вказані обставини щодо існуючих розмірів середньозважених депозитних ставок банків України є загальновідомими та не потребують додаткового доказування відповідачем (ч. 3 ст. 82 ЦПК України).

Враховуючи викладене, за період з 01.07.2018 р. по 01.07.2019 р. (потенційно рік розгляду справи) за збереження наведених тенденцій відповідач від розміщення коштів на суму вартості належної йому нерухомості в національній валюті (25 886 530,00 грн.) на депозит в установах банків могла би отримати 3 520 568,08 грн. доходу відповідно до наступного розрахунку:

Сума коштів, грн.Середньозважена ставка НБ, %Початок періодуКінець періодуКількість днівСума відсотків, грн.
25 886 530,00 13,601.07.201801.07.20193653 520 568,08

Таким чином, документально та розрахунково обґрунтована загальна сума збитків, яких може зазнати відповідач-1 у звязку із забезпеченням позову у справі №644/6982/16-ц станом на 12.06.2018 р. лише за рік розгляду справискладає

3 520 568,08 грн.+114 000,00 грн. + 4623,97 грн. = 3 639 192,05 грн.

Згідно з Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна №127173125 від 11.06.2018 р. за позивачем зареєстровано право спільної часткової власності на 1/3 частину квартири загальною площею 75,1 кв.м. розташованої у АДРЕСА_6.

Відповідно до свідоцтва про право власності на майно від 06.11.2006 року та витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 13.11.2006 року вбачається, що ОСОБА_4 належить на праві власності дачний будинок в дачному кооперативі "береговий, Соснівського районк Черкаської області, буд №8.

Поряд з цим, таке майно є обтяженим згідно

-постанови про накладення арешту на майно б/н від 01.06.2011 р. старшого слідчого Прокуратури Київської області Ковальчук Ю.О.

-постанови про накладення арешту на майно №47-1401 від 01.06.2011 р. старшого слідчого Прокуратури Київської області Ковальчук Ю.О.

-постанови державного виконавця ВДВС Шевченківського РУЮ у м. Києві ОСОБА_8 про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження №46172563 від 10.02.2015 р.

Крім того, відповідно до даних Автоматизованої системи виконавчого провадження у Соснівському відділі ДВС міста Черкаси ГТУЮ у Черкаській області 11.06.2018 р. відкрито виконавче провадження відносно ОСОБА_4, що також може потягти обтяження його нерухомого майна.

Відповідно до даних Єдиного державного реєстру МВС України за позивачем на праві власності не зареєстровано транспортних засобів.

В судовому засіданні представник позивача заявила про наявність у позивача доходів тільки в якості пенсії в розмірі 2014 грн.73 к. щомісяця.

З огляду на викладене, позивач не має майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Отже, суд зобов'язаний застосувати зустрічне забезпечення в силу приписів ст. 154 ЦПК України, а тому задовольняє заяву про зустрічне забезпечення відповідачки ОСОБА_5В в розмірі 3 639 192,05 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.149-153,258,260 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву представника позивача ОСОБА_4 ОСОБА_1 про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5, ТОВ «Ес Кі Мо» про стягнення боргу задовольнити частково.

Накласти арештна квартиру АДРЕСА_1 ( реєстраційний номер обєкта нерухомого майна в Державному реєстрі прав на нерухоме майно 0), належній на праві власності в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_7 ОСОБА_5 та накласти заборону на її відчуження, заборонити ОСОБА_5 вчиняти дії щодо відчуження (приховування, продажу, знищення, знецінення тощо) майна, що входить до спадкової маси, залишеної після смерті ОСОБА_7 в межах ціни позову- 52 998 174,00 грн.

В іншій частині заяви про забезпечення позову відмовити.

Заяву про зустрічне забезпечення задовольнити частково.

Визначити розмір зустрічного забезпечення в сумі 3 639 192,05 грн.

Строк внесення забезпечувального платежу в сумі 3 639 192,05 грн. встановлюється судом до 5 липня 2018 рок.

В строк до 5 липня 2018 року ОСОБА_4 має надати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення, в протилежному випадку суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення.

Реквізити депозитного рахунку суду для внесення коштів для забезпечення виконання рішення суду:

Отримувач коштівТУ ДСА України у Харківській області
Банк отримувачаДКС України
Код отримувача (код за ЄДРПОУ)26281249
Код банку отримувача ( МФО)820172
Рахунок отримувача6674
Призначення платежуЗабезпечення, справа №_________________ платник _____________(прізв., ініціали)

ОСОБА_9, ІНФОРМАЦІЯ_1, уроженець м.Полтава, громадянин України, місце проживання ІНФОРМАЦІЯ_2, ІПН НОМЕР_1.

ОСОБА_10, ІНФОРМАЦІЯ_3, місце реєстрації 01034, АДРЕСА_7, ІПН-.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи Апеляційному суду Харківської області до або через Орджонікідзевський районний суд м. Харкова.

Суддя О.А.Саркісян