Апеляційний суд Житомирської області
Справа №295/3515/18 Головуючий у 1-й інст. Слюсарчук Н. Ф.
Категорія 47 Доповідач Коломієць О. С.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 червня 2018 року Апеляційний суд Житомирської області у складі:

головуючого судді: Коломієць О.С.

суддів: Талько О.Б., Шевчук А.М.

з участю секретаря

судового засідання: Добровольської Т.А.

розглянувши у місті Житомирі без повідомлення учасників цивільну справу №295/3515/18 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про встановлення порядку користування земельною ділянкою,

за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Богунського районного суду м. Житомира від 17 квітня 2018 року,яка постановлена суддею Слюсарчук Н.Ф. в м.Житомирі,

в с т а н о в и в:

В березні 2018 року ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_3 про встановлення порядку користування земельною ділянкою.

02 квітня 2018 рокуухвалою суду заява ОСОБА_2 була залишена без руху з наданням строку для усунення недоліків та в подальшому ухвалою від 17 квітня 2018 року була визнана судом неподаною та повернута позивачу.

Не погоджуючись з даною ухвалою ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу, в якій просить її скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. Заявник посилається на ті обставини, що суд першої інстанції не звернув увагу на те, що заявником на виконання вимог ухвали від 02 квітня 2018 року було подано до суду уточнюючу позовну заяву із зазначенням доказів на підтвердження позовних вимог, копії документів, які були зазначені в ухвалі та подані додаткові документи на обґрунтування вимог. Проте, суд першої інстанції не надав дав належної оцінки поданим документам та безпідставно визнавнеподаною та повернув позивачу її заяву, чим порушив право на звернення до суду.

Перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду в межах передбачених ст.367 ЦПК України, суд приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Богунського районного суду м.Житомира від 02 квітня 2018 року заяву ОСОБА_2 залишено без руху та надано десятиденний строк з моменту отримання копії ухвали для усунення недоліків (а.с.6-7).

Копію зазначеної ухвали надіслано 02.04.2018 року заявнику рекомендованим листом та вручено особисто 10.04.2018 року (а.с.9).

Повертаючи позовну заяву ОСОБА_2, суд виходив з того, що у визначений судом строк зазначені в ухвалі суду від 02 квітня 2018 року недоліки виконані не були. Зокрема, позивачем не було уточнено розміри спірної земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1, а саме: згідно угоди про порядок використання і розпорядження земельною ділянкою, загальна площа складає - 0,1065 га; в свою чергу, згідно державного акта на право власності на земельну ділянку, загальна площа складає - 0,1000 га. Крім того, відповідно до запису державного нотаріуса Другої Житомирської державної нотаріальної контори від 21.05.2013 року за реєстровим №3-325 видано свідоцтво про право на спадщину за законом, на підставі якого право власності на 1/2 частину земельної ділянки переходить до ОСОБА_2 Запис зроблений на звороті Державного акту на право власності на земельну ділянку на ім'я ОСОБА_3. Свідоцтво про право власності на спадщину за законом на земельну ділянку на ім'я відповідача ОСОБА_3 також не надано, а в матеріалах справи відсутній будь-який правовстановлюючий документ на спірну земельну ділянку на ім'я відповідача.

Проте такий висновок суду першої інстанції є передчасним.

Відповідно до ч.1 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява повинна також містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини (п. 5 ч.3 ст. 175 ЦПК України).

Положеннями ч. 3 ст. 177 ЦПК України позивач зобов'язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтується позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Як визначено ч.1 та 3 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Так, 16.04.2018 року позивачем, з метою усунення недоліків зазначених в ухвалі судді Богунського районного суду м.Житомиравід 02 квітня 2018 року,було подано до суду уточнену позовну заяву разом із засвідченими копіями документів на підтвердження позовних вимог (а.с.10 -58).

Зі змісту зазначеної заяви вбачається, що недоліки, зазначені в ухвалі судді Богунського районного суду м.Житомиравід 02 квітня 2018 рокупозивачем були усунені.

Як визначено ст. 80 ЦПК України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно ч.1. ст.84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 264 ЦПК України визначено, що під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема, чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються.

Постановляючи ухвалу про повернення позовної заяви, суддя не звернув належної уваги на те, що позивач має право на обґрунтування своїх вимог саме тими обставинами, які вона вважає за потрібне вказати в позовній заяві.

Встановлення фактичних обставин справи, а також відповідність викладених в тексті позовної заяви обставин фактичним обставинам справи, дослідження доказів за діючим цивільно-процесуальним законодавством віднесено не до стадії відкриття провадження по справі, а до стадії судового розгляду.

Також суддя не врахував того, що згідно з п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» № 2 від 12.06.2009 року, суддя вправі відмовити у відкритті провадження у справі лише з підстав, передбачених законом. Не допускається відмова у відкритті провадження у справі з мотивів недоведеності заявленої вимоги, відсутності доказів, пропуску строку позовної давності та інших не передбачених законом підстав.

Як вбачається з тексту позовної заяви та заяви про усунення недоліків, поданої на виконання ухвали суду, позивач зазначила докази, які на її думку підтверджують обставини справи та надала відповідні копії документів. Крім того вказала, що на підготовчому засіданні буде подана заява про призначення у справі земельно-технічної експертизи.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що достатніх підстав для визнання позовної заяви неподаною та повернення її позивачу у суду не було.

З наведеного вбачається, що ухвала винесена з порушенням норм процесуального права, а тому підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 379, 381-384 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити.

Ухвалу Богунського районного суду м.Житомира від 17 квітня 2018 року скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий: Судді: