печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 червня 2018 року суддя Печерського районного суду м. Києва Литвинова І. В., розглянувши матеріали заяви Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області, заінтересовані особи: Публічне акціонерне товариство «Комерційний банк «ПРИВАТБАНК», фізична особа-підприємець ОСОБА_1, про розкриття банком інформації, що містить банківську таємницю, -

В С Т А Н О В И В :

11.06.2018 до Печерського районного суду м. Києва надійшла вказана заява, яку передано судді, згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями, у відповідності до пункту 15 Розділу XIII Перехідні положення Цивільного процесуального кодексу України від 18.03.2004 № 1618-IV (у редакції Закону № 2147-VIII від 03.10.2017), для вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Згідно з частиною 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду, та інших особливостей розгляду цих справ встановлених цим розділом (ч. 3 ст. 294 ЦПК України).

Так, відповідно до частини 4 статті 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У поданій заяві міститься клопотання про відстрочення сплати судового збору за подачу заяви про розкриття банківської таємниці щодо фізичної особи-підприємця ОСОБА_1, в обґрунтування якої вказано, що заявник не має можливості сплатити судовий збір, оскільки його майновий стан не дозволяє це зробити, але зобов'язався здійснити оплату у найкоротший терпін після розблокування видаткових рахунків та отримання фінансування по КЕВК 2800 «Інші видатки».

Частиною 1 статті 136 ЦПК України визначено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до визначеного у частині 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір» переліку умов, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Обґрунтування заявника не містить підстав, передбачених спеціальним законом, для відстрочення сплати судового збору, доводи заявника суд вважає недостатніми та непідтвердженими належними доказами, тому у клопотанні про відстрочку сплати судового збору відмовляє.

Відповідно до пункту 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (частина 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір»).

Ставка судового збору за подання юридичною особою або фізичною особою-підприємцем заяви у порядку окремого провадження становить 0,5 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (881 грн). Законом України «Про державний бюджет України на 2018 рік», у частині 1 статті 7, встановлено розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу в розрахунку на місяць - 1762 грн.

Таким чином, при зверненні до Печерського районного суду м. Києва судовий збір у сумі 881 грн. слід сплатити на реквізити: отримувач коштів: УДКСУ (Управління державної казначейської служби України) у Печерському районі; код отримувача (код за Єдиним державним реєстром підприємств і організацій України): 38004897; рахунок отримувача: 0007; банк отримувача: ГУ ДКСУ (Головне управління Державної казначейської служби України) у м. Києві; код банку отримувача: 820019; код класифікації доходів бюджету: 22030101; призначення платежу: 22030101;050; «Судовий збір», Печерський районний суд м. Києва, 02896745, вид звернення, пункт з таблиці ставок судового збору 1.4.1.

Відтак заявнику слід сплатити суму судового збору та надати суду документ, що підтверджує її сплату, згідно з частиною 4 статті 177 ЦПК України.

Якщо заявник відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. У разі неусунення недоліків заяви у строк, встановлений судом, вона вважається неподаною і повертається, що встановлено положеннями частини 3 ст. 185 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 1-19, 23, 33, 34, 49, 185, 352-355 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Відмовити заявнику у відстроченні сплати судового збору за подання заяви про розкриття банком інформації, що містить банківську таємницю.

Заяву Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області, заінтересовані особи: Публічне акціонерне товариство «Комерційний банк «ПРИВАТБАНК», фізична особа-підприємець ОСОБА_1, про розкриття банком інформації, що містить банківську таємницю - залишити без руху, надавши заявнику строк у десять днів, для усунення зазначених недоліків.

Ухвала судді може бути оскаржена у частині відмови у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Суддя І. В. Литвинова