№ 637/263/18
№ 2-о/637/15/18
РІШЕННЯ

Іменем України

11 червня 2018 року с.м.т. Шевченкове

Шевченківський районний суд Харківської області в складі:

головуючого судді Островської Н.І.,

за участю секретаря Бутрик Ю.С.,

заявник: представник за довіреністю ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду с.м.т. Шевченкове Шевченківського району Харківської області цивільну справу за заявою ОСОБА_2, мешкає за адресою: 63601, Харківська область, Шевченківський район, с. Раївка, вул. Зоряна, буд. 15, заінтересована особа: Липоводолинська селищна рада Липоводолинського району Сумської області, місцезнаходження: 42500, Сумська область, Липоводолинський район, с.м.т. ОСОБА_3, вул. Роменська, буд. 10, про встановлення факту родинних відносин ,-

в с т а н о в и в :

У лютому 2018 року ОСОБА_2, в інтересах якої діє представник за довіреністю ОСОБА_1, звернулася до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин з ОСОБА_4, померлою 22 вересня 2017 року.

Як підставу заяви зазначено, що 22.09.2017 року померла її сестра ОСОБА_4. Після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить наступне спадкове майно: земельна ділянка площею 3,226 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території Липоводолинської селищної ради Липоводолинського району Сумської області; земельної ділянки площею 2,365 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території Липоводолинської селищної ради Липоводолинського району Сумської області; земельної ділянки площею 1,111 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території Липоводолинської селищної ради Липоводолинського району Сумської області; земельної ділянки площею 0,093 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території Липоводолинської селищної ради Липоводолинського району Сумської області; житлового будинку та господарських будівель, розташованих за адресою: вул. Некрасова-10, с.м.т. ОСОБА_3, Липоводолинського району, Сумської області. Вона подала заяву про прийняття спадщини в строк, передбачений ст. 1270 ЦК України, проте після смерті ОСОБА_4 було виявлено, що в її свідоцтві про народження прізвище, імя та по батькові матері зазначено як «Яременко Тамара Миколаївна», а в свідоцтві про народження сестри мати записана як «Бар Тамара Миколаївна». Документи та актові записи, підтверджуючі зміну прізвища, відсутні. Звернувшись до приватного нотаріуса Липоводолинського районного нотаріального округу Сумської області з приводу отримання свідоцтва про право на спадщину, їй було розяснено про неможливість отримати свідоцтво про право на спадщину, оскільки відсутні документи, що підтверджують родинні відносини. В звязку з різним написанням прізвища їхньої матері в її та сестри свідоцтвах про народження неможливо встановити родинні відносини як рідних сестер, через що вона не може оформити спадщину. Таким чином, їй необхідне встановлення факту родинних відносин між нею і ОСОБА_4 як рідних сестер з метою подальшого оформлення спадщини. Отримати документи, що підтверджують цей факт неможливо, оскільки вони були знищені під час ІІ Світової війни, свідоцтва про народження її та сестри були відновлені в 50-х роках зі слів, внаслідок чого і виникли розбіжності в написанні прізвища їхньої матері. Той факт, що ОСОБА_4 була її рідною сестрою в судовому засіданні можуть підтвердити свідки ОСОБА_5 і ОСОБА_6. Окрім того, вищезазначений факт підтверджується листами, листівками, сімейними фотографіями. Заявник просить встановити факт, що ОСОБА_4, яка померла 22.09.2017 року, була її рідною сестрою.

У судовому засіданні представник заявника підтримала заявлену вимогу та наполягала на задоволенні заяви.

Представник заінтересованої особи у судове засідання не зявився, надавши заяву про розгляд справи за його відсутності, проти задоволення заяви не заперечує.

Перевіривши матеріали справи, вислухавши пояснення представника заявника, свідків, зясувавши позицію представника заінтересованої особи, суд вважає, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до частини 1, пункту 5 частини 2 ст. 293 ЦПК України окреме провадження це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Положеннями частин 3, 4 статті 294 ЦПК України визначено, що справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника та заінтересованих осіб.

22.09.2017 року в с.м.т. ОСОБА_3 Долина Липоводолинського району Сумської області померла ОСОБА_4 (а.с. 6, 23, 24).

Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина, до складу якої входить наступне спадкове майно: земельна ділянка площею 3,226 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території Липоводолинської селищної ради Липоводолинського району Сумської області; земельної ділянки площею 2,365 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території Липоводолинської селищної ради Липоводолинського району Сумської області; земельної ділянки площею 1,111 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території Липоводолинської селищної ради Липоводолинського району Сумської області; земельної ділянки площею 0,093 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території Липоводолинської селищної ради Липоводолинського району Сумської області; житлового будинку та господарських будівель, розташованих за адресою: вул. Некрасова-10, с.м.т. ОСОБА_3, Липоводолинського району, Сумської області, яке вона успадкувала після смерті свого чоловіка ОСОБА_7, померлого 01.08.2005 року, згідно свідоцтв про право на спадщину за законом від 15.02.2006 року № 143 та від 22.03.2006 року № 215, виданих державним нотаріусом Липоводолинської державної нотаріальної контори Сумської області ОСОБА_8 (а.с. 25, 26).

Заявник в передбачений законом строк подала заяву про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 приватному нотаріусу Липоводолинського районного нотаріального округу Сумської області ОСОБА_9, що підтверджується Витягом про реєстрацію спадкової справи № 96/2017 в Спадковому реєстрі від 07.12.2017 року № 50183013 (а.с. 9, 10).

Після смерті ОСОБА_4 виявлено, що в свідоцтві про народження ОСОБА_2 прізвище, імя та по батькові матері зазначено як «Яременко Тамара Миколаївна» (а.с. 7), а в свідоцтві про народження ОСОБА_4 мати записана як «Бар Тамара Миколаївна» (а.с. 8).

Документи та актові записи, підтверджуючі зміну прізвища, відсутні.

Звернувшись до приватного нотаріуса Липоводолинського районного нотаріального округу Сумської області ОСОБА_9 з приводу отримання свідоцтва про право на спадщин отриманво відмову, оскільки відсутні документи, що підтверджують родинні відносини (а.с. 11).

В звязку з різним написанням прізвища матері в свідоцтвах про народження ОСОБА_2 і ОСОБА_4 неможливо встановити родинні відносини як рідних сестер, через що заявник позбавлена можливості оформити спадщину.

Згідно повторному свідоцтву про народження заявника серії ЯД № 952682 від 18.09.1952 року ОСОБА_10 народилася 18.06.1936 року в с. Байрак Липоводолинського району Сумської області, матірю зазначена ОСОБА_11 (а.с. 7). Відповідно до свідоцтва про одруження серії І-ЯР № 840395 від 22.06.1958 року після укладення шлюбу з ОСОБА_12 заявник змінила прізвище на ОСОБА_12 (а.с. 7).

Відповідно до свідоцтва про народження спадкодавця серії VІ-УР № 1799154 від 10.03.1964 року з відміткою «Запис відновлено» ОСОБА_13 народилася 20.09.1943 року в с. Байрак Роменського району Сумської області, матірю зазначена ОСОБА_14 (а.с. 8). Згідно свідоцтву про одруження серії ІІ-ЯК № 0627727 від 24.01.1981 року після укладення шлюбу з ОСОБА_7 спадкодавець змінила прізвище на ОСОБА_7 (а.с. 8).

Отримати документи, що підтверджують факт родинних відносин неможливо, оскільки вони були знищені під час ІІ Світової війни. Свідоцтва про народження ОСОБА_2 і ОСОБА_4 були відновлені в 50-х роках зі слів, внаслідок чого і виникли розбіжності в написанні прізвища їхньої матері (а.с. 7, 8).

В судовому засіданні свідки ОСОБА_5, мати якої є двоюрідною сестрою запявника і ОСОБА_4 та ОСОБА_6, який є зятем заявниці, показали, що добре знають ОСОБА_2, підтвердили факт, що померла ОСОБА_4 є рідною сестрою заявника, з якою ОСОБА_2 підтримувала стосунки, листувалися, спілкувалися по телефону, та яка мешкала в с.м.т. ОСОБА_3 Сумської області.

Той факт, що ОСОБА_4 була рідною сестрою ОСОБА_2 підтверджується листами, листівками, сімейними фотографіями (а.с. 27-31).

Відповідно до Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру, після смерті ОСОБА_4 відкрита спадкова справа 07.12.207 року за № у спадковому реєстрі 61694234 у Липоводолинському районі Сумської області, що узгоджується з обставинами та матеріалами справи /а.с. 53-55/.

Згідно пункту 1 частини 1 статті 315, частини 1 статті 316 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Заява фізичної особи про встановлення факту, що має юридичне значення, подається до суду за місцем її проживання.

Встановлення факту родинних відносин необхідно заявнику для оформлення спадщини.

З огляду на викладне, суд вважає за необхідне встановити відповідний факт.

На підставі вищенаведеного, керуючись ст.ст. 263-265, 293, 294, 315, 316 ЦПК України,-

у х в а л и в :

Заяву задовольнити.

Встановити факт, що ОСОБА_4, яка померла 22 вересня 2017 року, була рідною сестрою ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки ІНФОРМАЦІЯ_2.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Харківської області через Шевченківський районний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій ст. 358 цього Кодексу.

Копію рішення направити заінтересованій особі.

Суддя

ОСОБА_15