Провадження по справі № 2-во/752/130/18
У Х В А Л А

Іменем України

29.05.2018 року Голосіївський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Плахотнюк К.Г.

з участю секретаря судового засідання Веременко Т.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві заяву позивача ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні по цивільній справі № 752/22118/16-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням та вселення, -

В С Т А Н О В И В:

заочним рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 03.07.2017 року задоволено позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням та вселення .

Ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 17.10.2017 року, заочне рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 03.07.2017 року, залишено без змін.

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про виправлення описки у заочному рішенні суду. В заяві посилається на те, що в тексті рішення наявні описки, а саме на першій сторінці рішення невірно зазначено розмір частки, яка їй належить на праві власності, на другій сторінці рішення невірно зазначено по батькові сторін, та на третій сторінці помилково вказано про стягнення судового збору не на її користь, а на користь ОСОБА_2.

Сторони в судове засідання не з»явились. Судом про розгляд заяви повідомлялись належним чином. Про причини неявки суд не повідомили. З клопотанням про відкладення розгляду справи до суду не звертались.

Враховуючи викладене, суд вважає за можливе розглянути заяву за відсутності сторін в порядку ст. 247 ЦПК України, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до висновку, що заява про виправлення описки у заочному рішенні суду та виконавчому листі підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені у судовому рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що поставляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Як встановлено судом, заочним рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 03.07.2017 року задоволено позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням та вселення.

Ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 17.10.2017 року, заочне рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 03.07.2017 року, залишено без змін.

Однак, в тексті заочного рішення допущені описки, а саме: в частині зазначення вірного розміру частки, яка належить позивачу, вірного зазначення по-батькові відповідачів, та стягнення судового збору на користь позивача у справі, а не відповідача.

Враховуючи викладене, з урахуванням обставин, на які посилається позивач, суд вважає заяву обґрунтованою у зв»язку з чим останню слід задовольнити та виправити описки, допущені в заочному рішенні суду від 03.07.2017 року.

На підставі викладеного, та керуючись ст. ст. 269 суд, -

У Х В А Л И В:

заяву позивача ОСОБА_1 про виправлення описок у заочному рішенні по цивільній справі № 752/22118/16-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням та вселення, - задовольнити повністю.

Виправити описки, допущенні у заочному рішенні Голосіївського районного суду м. Києва, ухваленому 03.07.2017 року у справі № 752/22118/16-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням та вселення,

зазначивши:

-у першому абзаці мотивувальної частини рішення, - замість «46/100» частин житлового будинку на вірне - «62/200» частин житлового будинку;;

-у п»ятому абзаці мотивувальної частини рішення виправити по батькові ОСОБА_2 на вірне - ОСОБА_2, ім»я та по батькові ОСОБА_5 на вірне - ОСОБА_5, виклавши п»ятий абзац мотивувальної частини рішення в наступній редакції - «ОСОБА_2 та ОСОБА_3 є синами ОСОБА_5, який є співвласником вказаного домоволодіння і чинять перешкоди у користуванні позивачем належним їй майном»;

-у першому абзаці резолютивної частини рішення замість «ОСОБА_2», - вірні дані відповідача «ОСОБА_2»;

-четвертий абзац резолютивної частини рішення викласти в наступній редакції: «Стягнути з ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 судовий збір по 275 грн. 60 коп.».

Ухвала може бути оскаржена протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення до суду апеляційної інстанції. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга до суду апеляційної інстанції подається через суд першої інстанції яким ухвалено оскаржуване судове рішення.

Суддя К.Г. Плахотнюк