Справа № 752/1998/18
Провадження № 2/752/3332/18
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
08 червня 2018 рокуГолосіївський районний суд м. Києва
в складі: головуючого судді - Мирошниченко О.В.
за участю секретаря судового засідання - Мархотко А.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за позовною заявою Приватного акціонерного товариства «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за необліковану енергію, -
У січні 2018 року позивач звернувся до суду з позовом до відповідача ОСОБА_1 про стягнення боргу за електричну енергію, спожиту з порушенням ПКЕЕН.
Свої позовні вимоги позивач обґрунтував тим, що ОСОБА_1 є власником особового рахунку споживача електроенергії ПАТ «Київнерго».
На виконання вимог Закону України «Про ринок електричної енергії» від 13.04.2017 р. № 2019, який набув чинності 11.06.2017 р., Загальним зборами акціонерів ПАТ «Київенерго» від 13.11.2017 р. прийнято рішення про реорганізацію ПАТ «»Київенерго» шляхом виділу з нього ПАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ».
Відповідно до п.п. 19, 21 Правил користування електричною енергією затверджених Постановою КМУ від 26 липня 1999 р. № 1357 (далі Правила) розрахунки населення за спожиту електричну енергію здійснюються за діючими тарифами (цінами) для населення на підставі показань приладів обліку. Знімання показань приладів обліку провадиться споживачем щомісяця, енергопостачальник має право контролювати правильність знімання показань приладів обліку та оформлення платіжних документів споживачем. Іншими словами, кількість спожитої енергії «щомісяця визначатися самостійно споживачем за фактичними показаннями приладу обліку електроенергії.
Згідно з пунктом 48 Правил користування електричною енергією для населення споживач несе відповідальність за прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію.
Пунктом 53 Правил передбачено, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представник енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження.
У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважаєься дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.
Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представником енергопостачальника.
На підставі акта енергопостачальник має право відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (далі - Методика), затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 № 562, визначити величі, не облікованої електричної енергії.
Розмір не облікованої електричної енергії розраховується відповідно до оформленого про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричні енергії за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття представник енергопостачальника показань чи технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується сума актом порушень, але не більше терміну позовної давності.
Комісією було вирішено провести розрахунок вартості електроенергії, спожитої порушенням ПКЕЕН відповідно п. 3.5. Методики за формулою 2.7. Нарахована сума станови 8 731,47 грн. Однак станом на 01.10.2017 заборгованість за актом порушень ПКЕЕН споживачем не погашена.
П. 53 Правил визначено, що якщо між споживачем і енергопостачальником не досягну згоди про користування електричною енергією, її оплату, збереження приладів обліку тощо, спір питання вирішуються в установленому законодавством порядку.
Внаслідок невиконання відповідачем своїх зобов'язань ПАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» змушене звернутися до суду за захистом порушених прав.
Позивач явку свого представника в судове засідання не забезпечив, представником позивача до суду надана заява, в якій просить розглядати справу без участі представника. Також зазначив про те, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі, не заперечує проти ухвалення по справі заочного рішення.
Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, про час і місце розгляду справи повідомлялася судом належним чином, із заявами чи клопотаннями про неможливість розгляду справи у її відсутність до суду не зверталася.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
На підставі ст. 280 ЦПК, суд вважає можливим ухвалити заочне рішення у справі, визнавши причину неявки до суду відповідача не поважною.
Суд, дослідивши матеріали справи, вважає необхідним позов задовольнити, виходячи з наступного.Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до висновку про те, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 є власником особового рахунку споживача електроенергії ПАТ «Київнерго».
На виконання вимог Закону України «Про ринок електричної енергії» від 13.04.2017 р. № 2019, який набув чинності 11.06.2017 р., Загальним зборами акціонерів ПАТ «Київенерго» від 13.11.2017 р. прийнято рішення про реорганізацію ПАТ «»Київенерго» шляхом виділу з нього ПАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ»..
Відповідно до п. 53 Правил користування електричної енергії для населення, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.
Відповідно до п.п. 19, 21 Правил користування електричною енергією затверджених Постановою КМУ від 26 липня 1999 р. № 1357(далі Правила) розрахунки населення за спожиту електричну енергію здійснюються за діючими тарифами (цінами) для населення на підставі показань приладів обліку. Знімання показань приладів обліку провадиться споживачем щомісяця. Енергопостачальник має право контролювати правильність знімання показань приладів обліку та оформлення платіжних документів споживачем.
Вартість електроенергії визначається як добуток обсягу споживання електроенергії на тариф, що діяв у періоді, за який здійснюється оплата.
У разі відмови споживача від підпису в акті робитися позначка про відмову.
Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.
На підставі акта енергопостачальник має право відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 № 562, визначити величину необлікованої електричної енергії.
Розмір не облікованої електричної енергії розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття представником енергопостачальника показань чи технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується сума за актом порушень, але не більше терміну позовної давності.
Комісією було проведено розрахунок вартості не облікованої електроенергії відповідно п. 3.1. Методики за формулою 2.7. Нараховані суми становлять відповідно 8 731,47 грн. (розрахунки додаються). Однак станом на 01.10.2017 заборгованість за актами про порушення ПКЕЕН загальною сумою 8731,47 грн. споживачем не погашена.
Відповідно до ч.2 ст. 638 ЦК України, договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною.
Ч.2 ст. 642 ЦК України передбачено, якщо особа, яка одержала пропозицію укласти договір, у межах строку для відповіді вчинила дію відповідно до вказаних у пропозиції умов договору (надала послугу, виконала роботи, сплатила суму грошей тощо), яка засвідчує її бажання укласти договір, ця дія є прийняттям пропозиції.
Тобто, надання рахунків та їх оплата у встановленому порядку підтверджують правовідносини між споживачем та енергопостачальною організацією.
Відповідно до ст. 526 зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання).
У відповідності зі ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов'язання.
Також, у відповідності до ч.1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірним рішенням, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Питання розподілу судових витрат суд вирішує у відповідності до вимог статті 141 ЦПК України.
З огляду на викладене, на підставі ст. ст. 509,526,610,625 ЦК України, ст. ст. .81,280-283 ЦПК України, суд, -
Позов- задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Суддя