Постанова

Іменем України

14 червня 2018 року

м. Київ

справа № 200/15509/14-ц

провадження № 61- 15562 св 18

Верховний Суд у складі постійної колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Кузнєцова В. О. (суддя-доповідач), Олійник А. С., Усика Г. І.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_4,

відповідач - публічне акціонерне товариство «ДТЕК Дніпрообленерго»,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_4 на рішення апеляційного суду Дніпропетровської області від 28 липня 2016 року у складі суддів: Єлізаренко І. А., Гайдук В. І., Калиновського А. Б.,

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2014 року ОСОБА_4 звернувся до суду з позовом до публічного акціонерного товариства ДТЕК Дніпрообленерго» (далі - ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго») про скасування протоколу комісії та акта.

На обґрунтування позовних вимог ОСОБА_4 посилався на те, що проживає у квартирі АДРЕСА_1. 16 червня 2014 року він звернувся до відповідача з приводу несправності електролічильника. 25 червня 2014 року співробітниками відповідача, які були допущені до електролічильника, складено акт про виконання технічної перевірки енергопостачальною компанією та акт Н№ 110697 про порушення, у якому зазначено, що ним здійснено розкрадання електроенергії за допомогою впливу на лічильник постійним магнітом, зафіксованого індикатором впливу постійним магнітом, вбудованого в лічильник. Прибор обліку потребує експертизи. За результатами розгляду комісією 2-РЕМ по розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357, (далі - ПКЕЕН) складено протокол № 1254 від 16 липня 2014 року із нарахуванням розміру збитків в сумі 1 066 грн 08 коп.

Посилаючись на незгоду із складеним 16 липня 2014 року протоколом, оскільки про наявність атестованого індикатора акт не складався, лічильник не був розпломбований, пошкоджень не має, що встановлено в акті та свідчить про відсутність можливості застосувати постійний магніт в лічильнику, а також на неправомірність дій відповідача, ОСОБА_4 просив визнати інформацію, яка міститься в акті Н № 110697 про порушення від 25 червня 2014 року недостовірною, скасувати рішення комісії 2-РЕМ від 16 липня 2014 року, яке міститься в протоколі № 1254 від 16 липня 2014 року щодо правомірності акта Н № 110697 про порушення від 25 червня 2014 року та стягнення суми збитків в розмірі 1 066 грн 08 коп.

Заочним рішенням Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 10 листопада 2014 року, у складі головуючого-судді Єлісєєвої Т. Ю., позов задоволено. Визнано інформацію, яка міститься в акті Н № 110697 про порушення від 25 червня 2014 року недостовірною. Скасовано рішення комісії 2-РЕМ від 16 липня 2014 року, яке міститься в протоколі № 1254 від 16 липня 2014 року щодо правомірності акта Н № 110697 про порушення від 25 червня 2014 року та стягнення суми збитків в розмірі 1 066 грн 08 коп. Вирішено питання про судові витрати.

Рішення суду першої інстанції мотивовано неправомірністю дій відповідача та порушенням процедури, встановленої ПКЕЕН.

Рішенням апеляційного суду Дніпропетровської області від 28 липня 2016 року апеляційну скаргу ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» задоволено, заочне рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 10 листопада 2014 року скасовано, у задоволенні позову ОСОБА_4 відмовлено.

Рішення апеляційного суду мотивовано тим, що скасування акта про порушення ПКЕЕН, а також рішення комісії по розгляду вказаного акта не передбачено чинним законодавством або договором як спосіб захисту судом цивільних прав та інтересів особи.

30 серпня 2018 року ОСОБА_4 подав до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ касаційну скаргу, у якій, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить рішення апеляційного суду скасувати і залишити в силі рішення суду першої інстанції.

Касаційна скарга мотивована тим, що апеляційний суд не вирішив по суті позовні вимоги, не врахував усі доводи та підстави позовної заяви.

Ухвалою судді Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 21 вересня 2016 року відкрито касаційне провадження у вказаній справі.

27 жовтня 2016 року ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго», подало відзив на касаційну скаргу, вказуючи на те, що оскаржуване судове рішення апеляційної інстанції є законним і обґрунтованим, всі висновки суду відповідають встановленим обставинам справи, а тому підстав для його скасування немає.

Статтею 388 ЦПК України, в редакції Закону України від 3 жовтня 2017 року № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів», що набув чинності 15 грудня 2017 року (далі - ЦПК України), визначено, що судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

Відповідно до підпункту 4 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України, у редакції Закону України від 3 жовтня 2017 року № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів», касаційні скарги (подання) на судові рішення у цивільних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного цивільного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Відповідно до вимог частин першої і другої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Згідно із положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Встановлено, і це вбачається з матеріалів справи, що оскаржуване рішення апеляційного суду ухвалено з правильним застосуванням норм матеріального права та додержанням норм процесуального права, а доводи касаційної скарги цих висновків не спростовують.

Судом встановлено, що ОСОБА_4 проживає у квартирі №3 будинку № 18 по вулиці Пастера у місті Дніпропетровську.

16 червня 2014 року позивач звернувся до ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» із заявою з приводу несправності електролічильника.

При здійсненні перевірки електролічильника 25 червня 2016 року працівниками ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» було складено акт за місцем проживання позивача про виконання технічної перевірки енергопостачальною компанією та акт Н №110697 про порушення правил користування електроенергією встановлено розкрадання електроенергії за допомогою впливу на лічильник постійним магнітом, зафіксованого індикатором впливу постійним магнітом, вбудованого в лічильник. Також в акті зазначено, що прибор обліку потребує проведення експертизи. Повірка приладу обліку візуально не порушена, але порушена структура індикатора магнітного поля, відсутні контури геометричних фігур трикутників.

16 липня 2014 року на засіданні комісії 2-РЕМ по розгляду актів про порушення споживачами ПКЕЕН для населення відбувся розгляд акту Н №110697 від 25 червня 2014 року, де комісією за результатами розгляду прийнято рішення, що акт про порушення ПКЕЕН, який складено на порушення пункту 48 ПКЕЕН - шляхом розкрадання електричної енергії за допомогою впливу постійним магнітом (спрацював вмонтований індикатор MFI- 3t) та було складено протокол №1254 від 16 липня 2014 року, яким визначено обсяг недорахованої електричної енергії на суму 1 066 грн 08 коп.

07 липня 2014 року ОСОБА_4 звернувся до Генерального директора ПАТ «ДТЕК «Дніпрообленерго» зі скаргою на неправомірні дії співробітників 2-РЕМ стосовно неправомірних дій співробітників ПАТ «ДТЕК «Дніпрообленерго».

Листом №14806/1001 від 18 липня 2014 року ПАТ «ДТЕК «Дніпрообленерго» надали відповідь позивачу на його скаргу про те, що дії щодо процедури оформлення акту відповідають вимогам нормативних документів щодо користування електричною енергією та є правомірними, при виявленні факту фіксації індикатором впливу фізичних полів на прилад обліку проведення експертизи не передбачено, оскільки порушення не пов'язане з пошкодженням пломб та/або приладів обліку, що встановлено Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованою внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН, затвердженою постановою НКРЕ України від 04 травня 2006 року № 562.

Відповідно до статті 26 Закону України «Про електроенергетику» споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України. Споживач енергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енргопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів, згідно з умовами договору.

Пунком 53 ПКЕЕН передбачається, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об'єкта або має право користуватися цим об'єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження.

Частиною першою статті 15 ЦК України встановлено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Разом з тим, способи захисту цивільних прав та інтересів визначені у частині статті 16 ЦК України, до яких належить: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов'язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Оскарження як дій лише щодо факту складення акта, так і самого акта, який не встановлює для споживача будь-яких обов'язків, крім рекомендації сплатити нараховані збитки, що є різновидом претензії, не передбачено чинним законодавством в якості способу захисту прав. Визнання вимоги про оплату збитків незаконною не передбачено як спосіб захисту порушеного права, оскільки сама вимога носить рекомендаційний характер і сторони у разі необхідності можуть вжити заходів для досудового врегулювання спору.

Складений відповідно до вимог вказаних вище ПКЕЕН відповідачем протокол також є лише фіксацією заподіяних внаслідок необлікованого використання електроенергії збитків, у разі виникнення спору він буде наданий як доказ, який повинен оцінюватись судом за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, а його оскарження не передбачено чинним законодавством або договором як спосіб захисту судом цивільних прав та інтересів особи.

Зазначена правова позиція висловлена у постанові Верховного Суду України від 12 вересня 2011 року № 6-25цс11.

Виходячи з викладеного, правильним є висновок суду апеляційної інстанції про те, що визнання протиправним та скасування акта про порушення ПКЕЕН, а також рішення комісії по розгляду вказаного акта оформленого у вигляді протоколу не передбачено чинним законодавством або договором як спосіб захисту судом цивільних прав та інтересів особи.

Доводи касаційної скарги не спростовують висновків суду апеляційної інстанції, обґрунтовано викладених у мотивувальній частині рішення, та зводяться до незгоди заявника з висновками суду апеляційної інстанції щодо їх оцінки.

Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне касаційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду апеляційної інстанції без змін.

Керуючись статтями 400, 401, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі постійної колегії суддів Касаційного цивільного суду

П О С Т А Н О В И В :

Касаційну скаргу ОСОБА_4 залишити без задоволення.

Рішення апеляційного суду Дніпропетровської області від 28 липня 2016 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді: В. О. Кузнєцов
А. С. Олійник
Г. І. Усик