"19" червня 2018 р. Справа № 363/221/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 червня 2018 року Вишгородський районний суд Київської області в складі:

головуючого - судді Рудюка О.Д.,

за участю секретаря Кашоїди М.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вишгороді в загальному провадженні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась до суду з даним позовом, посилаючись на те, що сім'я розпалась на ґрунті нерозуміння і небажання розуміти один одного. Вважаючи збереження сім'ї неможливим, просить шлюб розірвати.

Ухвалою суду від 21.03.2018 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.

10.05.2018 року ухвалою суду закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

В судове засідання позивач не з'явилась, про день та час розгляду справи повідомлена належним чином, через канцелярію суду подала заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить задовольнити. Крім того, зазначила, що примирення є неможливим, проти заочного розгляду справи не заперечує.

Відповідач в судове засідання не з'явився, про день та час розгляду справи повідомлений належним чином, своїм правом про слухання справи в режимі відеоконференції не скористався.

Суд за згодою позивача ухвалює рішення при заочному розгляді справи на підставі наявних доказів.

Дослідивши письмові матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає, що позов підлягає задоволенню.

Сторони по справі перебувають у зареєстрованому шлюбі з 27.02.2016 року, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серія НОМЕР_1

Від шлюбу сторони по справі мають сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується свідоцтвом про народження серія НОМЕР_2

Спільне життя у подружжя не склалось, оскільки з 20.07.2016 року відповідача взято під варту в ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України. Тобто, з часу перебування відповідача під вартою, сторони не підтримують подружніх стосунків, не ведуть спільного господарства та мають різний сімейний бюджет.

Згідно ч.3 ст.105 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Відповідно до ст.112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Згідно ст.24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття. Мають право без будь-якої обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім'ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя ( ст. 110 СК України).

Як вбачається з роз'яснень Пленуму Верховного Суду України у п.10 постанови від 21 грудня 2007 року №11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» проголошена Конституцією України охорона сім'ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

Враховуючи особливий характер сімейних відносин, зважаючи на норми ст.ст.111, 112 СК України, так як фактично шлюбні відносини між подружжям припинені, а сторонам по справі надавався строк на примирення, за наданий строк подружжя не дійшло згоди на примирення. Таким чином, подальше спільне життя подружжя і збереження сім'ї є неможливим і суперечить інтересам позивача та відповідача, а тому існують всі підстави для розірвання шлюбу та задоволенню позовних вимог.

Згідно ч.2 ст.114 СК України, у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Враховуючи вищезазначене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтовані.

Згідно ч.1 ст.141 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

Тому з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати понесені у вигляді судового збору в розмірі 704,80 грн.

Керуючись статтями 24, 110, 112, 114 СК України, статтями 4, 12, 13, 77, 81, 141, 263-265 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_2, проживаючої АДРЕСА_1) та ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_4, зареєстрованого АДРЕСА_2), зареєстрований 27 лютого 2016 року, виконавчим комітетом Демидівської сільської ради Вишгородського району Київської області, актовий запис 3 - розірвати.

Після розірвання шлюбу позивачу присвоїти дошлюбне прізвище «ОСОБА_1».

Стягнути з ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_4, зареєстрованого АДРЕСА_2) на користь ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_2, проживаючої АДРЕСА_1), витрати по сплаті судового збору у розмірі 704,80 грн.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду Київської області через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя О.Д.Рудюк