Справа № 570/2449/18
Номер провадження 2-о/570/77/2018
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 червня 2018 року

Рівненський районний суд Рівненської області в особі:

судді Красовського О.О.

з участю:

секретаря судових засідань ОСОБА_1

представника заявника адвоката ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Рівне цивільну справу за заявою ОСОБА_3, заінтересовані особі: ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 про встановлення факту, що має юридичне значення, -

в с т а н о в и в:

В обґрунтування вимог заявник зазначає, що 3 серпня 2017 року помер його батько ОСОБА_7, який на час смерті проживав та був зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1. Після його смерті відкрилася спадщина на все належне йому майно. Спадкоємцями є заявник ОСОБА_3, та інші діти спадкодавця та його дружина, які зареєстровані за останнім місцем проживання спадкодавця. Заявник прийняв спадщину після смерті батька, подавши заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за останнім місцем проживання спадкодавця. Однак інші діти спадкодавця та його дружина, які зареєстровані за останнім місцем проживання спадкодавця, за вказаною адресою фактично не проживали. Їхнє місце проживання було за іншими адресами. Більше того, із заявою про прийняття спадщини після смерті батька до нотаріальної контори вони не звертались, та наміру приймати спадщину в майбутньому вони також не мають. На даний час склалася ситуація, за якої заявник не може отримати свідоцтво про право на спадкове майно у тій частині, що йому належить, оскільки нотаріус вимушений чекати потенційного звернення із заявою інших спадкоємців, що зареєстровані за останнім місцем проживання спадкодавця.

Заявник не з'явився в судове засідання. Згідно поданої до суду заяви, він підтримує вимоги, викладені в заяві про встановлення факту, що має юридичне значення. Просить справу розглядати без його участі та задоволити заяву.

Представник заявника в судовому засіданні заяву підтримав та пояснив, що для належного оформлення спадкових прав заявнику необхідно встановити факт, що на час відкриття спадщини ОСОБА_4, ОСОБА_5 та ОСОБА_8 постійно не проживали разом зі спадкодавцем ОСОБА_7 у будинку, що по вулиці Центральній, 6, в селі Грушвиця Перша Рівненського району Рівненської області. Просить заяву задоволити.

Заінтересовані особи в судове засідання не з'явилися. Згідно поданих до суду заяв, просять справу розглядати без їх участі та вони підтверджують, що дійсно вже тривалий час не проживали разом зі спадкодавцем за адресою: вул. Центральна, 6, с. Грушвиця Перша Рівненського району Рівненської області; спадщину після смерті спадкодавця не приймали та продовжувати строк на прийняття спадщини наміру не мають.

Заслухавши пояснення учасників процесу та дослідивши матеріали справи суд вважає, що заява підлягає до задоволення.

Як встановлено в судовому засіданні, 03 серпня 2017 року помер батько заявника ОСОБА_7, який на час смерті проживав та був зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1.

Після його смерті відкрилася спадщина.

Спадкоємцем після смерті ОСОБА_7 є заявник, син спадкодавця ОСОБА_3.

Він звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини.

Для подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини чи відмови від прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо спадкоємець протягом шести місяців не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв спадщину.

Разом із заявою про прийняття спадщини та з метою перевірки кола спадкоємців нотаріус також вимагає подачі йому довідки про склад сімї з житлово-експлуатаційної організації, центру надання адміністративних послуг або іншого уповноваженого органу з питань реєстрації місця проживання.

У разі виявлення з поданої спадкоємцем довідки, що за адресою останнього місця проживання спадкодавця зареєстровані також і інші спадкоємці, нотаріус не вправі видати свідоцтво про право на спадкове майно лише на імя тих спадкоємців, які звернулися із заявою про прийняття спадщини, оскільки спадкоємець, який постійно проживав із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 Цивільного кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Отже, наявність у паспорті такого спадкоємця відмітки про реєстрацію його місця проживання із спадкодавцем дає правові підстави для нотаріуса у видачі цьому спадкоємцю свідоцтва про право на спадщину.

Разом з тим, окрім заявника є також ще й інші спадкоємці: діти спадкодавця (сестри заявника) та його дружина (мама заявника): ОСОБА_4 (дружина спадкодавця), ОСОБА_5 (дочка спадкодавця), ОСОБА_8 (дочка спадкодавця), які зареєстровані за останнім місцем проживання спадкодавця по вулиці Центральній, 6, в селі Грушвиця Перша Рівненського району Рівненської області.

Однак за вказаною адресою на час відкриття спадщини вони фактично не проживали. Їхнє місце проживання було за іншими адресами: як на день смерті батька заявника, так і за довго до його смерті.

Із заявами про прийняття спадщини до нотаріальної контори вони не звертались, про що зазначили у своїх заявах. Тому в даному випадку спір про право відсутній.

Свідки ОСОБА_9 та ОСОБА_10 надали суду показання про те, що вони часто були в будинку за місцем проживання спадкодавця, відвідували його 2-3 рази на тиждень та підтверджують, що ОСОБА_4 (дружина спадкодавця), ОСОБА_5 (дочка спадкодавця), ОСОБА_8 (дочка спадкодавця) дійсно станом на час відкриття спадщини постійно не проживали разом з спадкодавцем.

Приймаючи рішення про задоволення заяви суд виходить з наступного.

Місцем проживання фізичної особи згідно з ч. 1 ст. 29 ЦК є житловий будинок, квартира, інше приміщення, придатне для проживання в ньому (гуртожиток, готель тощо), у відповідному населеному пункті, в якому фізична особа проживає постійно, переважно або тимчасово.

Правовий зміст права користування жилим приміщенням не є тотожним змісту поняття реєстрації місця проживання особи. Частина 2 статті 2 Закону України „Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні" встановлює, що реєстрація місця проживання особи не може бути умовою реалізації прав і свобод, передбачених Конституцією, законами чи міжнародними договорами України, або підставою для їх обмеження.

Згідно ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу.

Статтею 315 ЦПК України визначено факти, які можуть встановлюватись у судовому порядку. Частиною другою даної норми передбачено, що у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Проаналізувавши наявні у справі докази суд дійшов висновку, що заява є обґрунтованою, а тому підлягає до задоволення. Заявник позбавлений можливості у здійсненні права на спадкування іншим способом, ніж встановлення у судовому порядку факту постійного непроживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини заінтересованих осіб, то суд вважає за можливе задоволити заяву.

Керуючись ст. ст. 81, 89, 315, 319 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в:

Заяву ОСОБА_3, заінтересовані особи: ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 про встановлення факту, що має юридичне значення - задоволити повністю.

Встановити факт, що ОСОБА_4 (25.06.1969 р.н.), ОСОБА_5 (29.03.1992 р.н.) та ОСОБА_6 (02.06.1996 р.н.) постійно не проживали разом зі спадкодавцем ОСОБА_7 у будинку, що по вулиці Центральній, 6, в селі Грушвиця Перша Рівненського району Рівненської області на час відкриття спадщини після його смерті (помер 03 серпня 2017 року).

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Апеляційного суду Рівненської області через Рівненський районний суд Рівненської області протягом 30 днів з дня проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя: Красовський О.О.