Справа № 640/6249/17
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Київський районний суд міста Харкова у складі:
головуючого судді Нев'ядомського Д.В.
при секретарі Гончарові О.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Київського районного суду м. Харкова цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 підприємства «Харківські теплові мережі» , КП «Жилкомсервіс» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди ,завданої внаслідок залиття квартири, -
ОСОБА_1 звернулася до Київського районного суду м. Харкова із позовною заявою до ОСОБА_2 підприємства «Харківські теплові мережі» , КП «Жилкомсервіс» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди ,завданої внаслідок залиття квартири, відповідно до якої, з урахуванням уточнень просила суд стягнути з КП «Харківські теплові мережі», КП «Жилкомсервіс» на її користь матеріальну шкоду в розмірі 72 756 грн ; стягнути з КП «Харківські теплові мережі» » , КП «Жилкомсервіс» на її користь моральну шкоду в розмірі 5000 гривень ; стягнути з КП «Харківські теплові мережі» » , КП «Жилкомсервіс» на її користь судовий збір у розмірі 777 грн . 56 коп.
В обґрунтування своїх позовних вимог позивач посилається на те, що вона є власником квартири АДРЕСА_1. 10.02 2017 р. в будинку 7 по вул.Дарвіна на горищі трапилась аварія на системі центрального опалення, внаслідок чого квартиру позивачки було затоплено. Комісією дільниці №11 КП «Жилкомсервіс» перевірено факт залиття квартири та складений акт № 38 від 13.02.2017 р. Згідно з актом комісії Позивачеві завдано таку майнову шкоду; залиття стелі, стін, підлоги в житлових кімнатах, коридорі, вбиральні, кухні, ванній кімнаті, а також особисті речі. У висновках акту комісії зазначено, що причиною залиття є аварія, що трапилась на системі центрального опалення , яка сталась внаслідок передчасного виходу з ладу трубопроводів. Виявлено дефект труби центрального опалення о 20 мм на горищі. Було здійснено заміну частки пошкодженої труби. До цієї події, а саме 02.02.2017 р. на горищі сталася аналогічна аварія. Відбувся прорив труби центрального опалення, внаслідок якого було пошкоджено майно в кв.№ 23. Про цю подію позивачка повідомила начальника Київської філії КП «Харківські теплові мережі», звернувшись з письмовими заявами з вимогою провести ремонтні роботи з метою запобігання подібних аварій в подальшому . Вочевидь, на думку позивача ремонт був проведений неякісно, і 10.02.2017 р, знов сталась аварія. Окрім того позивачу була завдана моральна шкода, оскільки мешкати в квартирі стало неможливо, квартира потребує постійного ремонту, внаслідок залиття у позивача сталися душевні страждання та негативні емоції і переживання з приводу пошкодження майна та неможливості користування майном , згідно висновку лікаря виявлені диспепсичні та неврастенічні синдроми, що і стало підставою для звернення до суду за захистом своїх прав.
Позивач в судовому засіданні, заявлений уточнений позов підтримала в повному обсязі, просила суд його задовольнити.
Представник відповідача КП «Харківські теплові мережі» в судовому засіданні, проти задоволення позову заперечувала в частині стягнення з КП «Харківські теплові мережі» коштів , надала відзив на позовну заяву, з якого вбачається що «Харківські теплові мережі» виконує не весь обсяг робіт з утримання будинків, а лише частину здійснює технічне обслуговування внутрішньобудинкових систем опалення та гарячого водопостачання та роботи з локалізації аварій в цих системах. На підставі договору укладеного в лютому 2013р. між КП Жилкомсервіс та КП Харківські теплові мережі № 15/1 від 13.02.2012р. (нова редакція договору № 15/1 від 29.12.2006р.).Причиною залиття є вихід з ладу стояка трубопроводу системи централізованого ведення на технічному поверсі будинку, який утворився внаслідок тривалої його експлуатацію понад встановлений строк. Житловий будинок, у якому мешкає позивач, був введений в експлуатацію до 1926 року. З моменту введення будинку в експлуатацію труби центрального опалення жодного разу не були замінені. Таким чином, роботи по заміні трубопроводів центрального опалення згідно з примірним переліком послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій та послуг з ремонту приміщень, будинків, споруд, затвердженим наказом Державного комітету (питань житлово-комунального господарства від 10.08.2004 № 150, відносяться в залежності із обсягів до капітального ремонту. Забезпечення проведення капітального і поточного ремонтів відповідно до встановлених стандартів, нормативів, норм та правил відповідно з пунктами 4, 5 частини 2 статті 24 та пунктами 1, 7, 8 частини 2 статті 25 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» покладено на балансоутримувача та управителя житлового будинку. Проведення поточних і капітального ремонтів зазначених систем на КП «Харківські теплові мережі» жодним з нормативних актів, ні договором з КП Жилкомсервис" не покладено. Причиною прориву є вихід з ладу трубопроводу внутрішньобудинкової системи центрального опалення внаслідок зношування через тривалу його експлуатацію понад встановлений строк внаслідок природної фізичного процесу корозії. Повний знос трубопроводів централізованого опалення веде до періодичного виникнення аварійних ситуацій. Таким чином, відповідальність за створення аварійної ситуації та заподіяння шкоди позивачці повинно нести КП «Жилкомсервіс», у зв»язку з чим просить відмовити у задоволенні позову до відповідача КП «Харківські теплові мережі».
Представник відповідача КП «Жилкомсервіс» надав письмові заперечення , з яких вбачається , що Комунальне підприємство «Жилкомсервіс» вважає, що винним у протиправній діяльності, яка спричинила залиття Квартири Позивача є Комунальне підприємство «Харківські теплові мережі» (далі-КП «ХТМ») та співвласники багатоквартирного будинку 7 по вул. Дарвіна у м. Харкові.Відповідно до Акту обстеження № 38 від 13 лютого 2017 року складеного представниками КП «Жилкомсервіс» залиття Квартири Позивача мало місце в результаті течі лежака централізованого опалення на горищі будинку 7 по вул. Дарвіна у м. Харкові, яке трапилось 10 лютого 2017 року. З метою виконання вимог закону України «Про житлово-комунальні послуги» щодо забезпечення належної експлуатації майна , що перебуває на балансі КП «Жилкомсервіс», підприємство уклало з КП «ХТМ» нову редакцію Договору №15/1 від 13.02.2012 року на технічне обслуговування систем теплопостачання , гарячого водопостачання та бойлерів житлових будинків. Відповідно до 1.1 Договору15/1 КП «Жилкомсервіс», яке не є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, КП «Жилкомсервіс» доручає, а КП «ХТМ» приймає на себе обовязок надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій в частині технічного обслуговування внутрішньобудинкових систем центрального опалення та гарячого водопостачання : мережі, арматура на них прилади та обладнання, які розміщені в межах будинку (далі по тексту внутрішньобудинкові системи) та виконання робіт з усунення аварійних ушкоджень на внутрішньобудинкових системах , а КП «Жилкомсервіс» зобовязується прийняти та оплатити КП «ХТМ» надані послуги. Відповідно до п. 2.3.5 Договору 15/1, КП «ХТМ» зобовязано : «Утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування внутрішньо будинкових систем вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послугу терміни встановлені цим Договором» відповідно до п.5.2 Договору 15/1, КП «Жилкомсервіс» не несе матеріальну відповідальність за діяльність КП «ХТМ» при виконанні або невиконанні умов цього Договору, в наслідок якого було заподіяно шкоду життю, здоровю, майну третіх осіб.Відповідно до п. 38 додатку № 1 до Договору 15/1 «Перелік послуг з технічного обслуговування внутрішньо будинкових систем теплопостачання та гарячого водопостачання» До закінчення опалювального сезону складати опис несправностей системи опалення або гарячого водопостачання, що підлягають усуненню в неопалювальний сезон.Опис необхідно вести регулярно, тому що він є основою для складання переліків ремонтних робіт капітального характеру, профілактики і підготовки систем до наступного опалювального сезону. КП «ХТМ» не надавало КП «Жилкомсервіс» опис несправностей системи опалення або гарячого водопостачання, КП «ХТМ» не попередило КП «Жилкомсервіс» про проведення робіт.Окрім того, позивачем не надано доказів стосовно моральної шкоди, а тому вважає що КП «Жилкомсервіс» є неналежним відповідачем по справі, не доведено спричення моральної шкоди , а тому просить відмовити у повному обсязі в частині стягнення коштів з КП «Жилкомсервіс» .
Суд, заслухавши пояснення позивача, пояснення представників відповідачів, дослідивши та проаналізувавши письмові докази по справі, відзив, висновки судової будівельно-технічної експертизи , встановив наступні обставини та відповідні ним правовідносини.
В судовому засіданні було встановлено, що ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1, що підтверджується договором купівлі-продажу квартири від 08.11.2007 року.
10.02.2017 р. в будинку 7 по вул.Дарвіна на горищі трапилась аварія на системі центрального опалення, внаслідок чого квартиру позивачки було затоплено.
Відповідно до акту № 38 від 13.02.2017 року, затвердженого начальником дільниці № 11 КП «Жилкомсервіс» ОСОБА_3 та складеним комісією у складі: інженера дільниці № 11,майстра дільниці № 11, Майстра ВДС КП»ХТС» - 10.02.2018 року в будинку № 7 на вул. Дарвіна на горищі, трапилась залиття , аварія на системі центрального опалення , залита квартира № 23 дефект труби отоплення 20 мм на горищі залиття стелі, стін, підлоги в житлових кімнатах, коридорі, вбиральні, кухні, ванній кімнаті, а також особисті речі.
У висновках акту комісії зазначено,що причиною залиття є аварія, що трапилась на системі центрального опалення , яка сталась внаслідок передчасного виходу з ладу трубопроводів. Виявлено дефект труби центрального опалення о 20 мм на горищі. Було здійснено заміну частки пошкодженої труби.
На клопотання позивача ОСОБА_4 Київського районного суду м.Харкова від 29.08.2017 року по справі була призначена судово будівельно-технічна експертиза.
На клопотання представника відповідача ОСОБА_2 підприємства «Харківські теплові мережі» ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 10.04.2018 року були витребувані докази , а саме з КП «Жилкомсервіс» паспорт будинку № 7 по вулиці Дарвіна в м.Харкові.
Згідно відповіді В.о директора ОСОБА_5 № 8854/210705 від 08.05.2018 року вбачається , що технічний паспорт на квартирний (багатоповерховий) будинок № 7 по вулиці Дарвіна у місті Харкові у КП «Жилкомсервіс» на постійному зберіганні не знаходиться.
Згідно з п. 6 ч. 1ст. 3 ЦК України, загальними засадами цивільного законодавства є справедливість, добросовісність та розумність.
Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відмова від права на звернення до суду за захистом є недійсною.
Основні засади організаційних, господарських відносин, що виникають у сфері надання та споживання житлово-комунальних послуг між їхніми виробниками, виконавцями і споживачами, а також їхні права та обов'язки регулюються Законом України «Про житлово-комунальні послуги».
Відповідно до п.п. 3,4,15 ч.1 ст. 1 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом; суб'єкт господарювання, предметом діяльності якого є надання житлово-комунальної послуги споживачу відповідно до умов договору; особа, яка за договором з власником чи балансоутримувачем здійснює управління будинком, спорудою, житловим комплексом або комплексом будинків і споруд і забезпечує його належну експлуатацію відповідно до закону та умов договору.
Відповідно до п. п. 2, 7, 10 , ч. 2 ст. 21, п. 8 ч. 2 ст. 25 цього Закону виконавець зобов'язаний здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень; утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньобудинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством; своєчасно за власний рахунок проводити роботи з усунення виявлених неполадок, пов'язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з його вини; балансоутримувач зобов'язаний: забезпечити умови для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів відповідно до встановлених стандартів, нормативів, норм та правил; забезпечити належні експлуатацію та утримання майна, що перебуває на його балансі; управитель зобов'язаний забезпечувати здійснення профілактичних, поточних, капітальних та аварійних ремонтів відповідно до встановлених стандартами, нормативами, нормами і правилами вимог щодо строків та регламентів.
Відповідно до Статуту КП "Жилкомсервіс" метою діяльності підприємства є здійснення функцій утримання на балансі переданих йому за договором з власником житлових будинків, споруд та іншого майна, забезпечення належного рівня житлово-комунального обслуговування населення, створення відповідних умов для проживання. Предметом діяльності підприємства є: укладення договорів на обслуговування житлово-комунальними послугами споживачів з виконавцями послуг контроль за якістю послуг і виконання умов договорів.
Відповідно до ст. 29 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" договір на надання житлово-комунальних послуг у багатоквартирному будинку укладається між власником квартири, орендарем чи квартиронаймачем та балансоутримувачем або уповноваженою ним особою. У разі якщо балансоутримувач не є виконавцем, він укладає договори на надання житлово-комунальних послуг з іншим виконавцем.
01 січня 2007 року набрав чинності публічний Договір про надання житлово-комунальних послуг між КП "Жилкомсервіс" та споживачами ( власниками житлових і нежитлових приміщень, які знаходяться на балансі Територіальної громади міста Харкова в особі Харківської міської ради). Підпунктом 3 пункту 15 цього Договору КП "Жилкомсервіс" зобов'язано утримувати внутрішньобудинкові мережі в належному технічному стані, здійснювати їх технічне обслуговування та ремонт, вживати своєчасних заходів до ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень у наданні послуг у строки, передбачені законодавством.
Відповідно до ч.1 ст. 901 Цивільного кодексу України, за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов'язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов'язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором.
Відповідно до ст. 902 Цивільного кодексу України, виконавець повинен надати послугу особисто. У випадках, встановлених договором, виконавець має право покласти виконання договору про надання послуг на іншу особу, залишаючись відповідальним в повному обсязі перед замовником за порушення договору.
Згідно п. 13 Порядку формування тарифів на послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, затвердженогопостановою Кабінету Міністрів України № 869 від 01 червня 2011 року «Про забезпечення єдиного підходу до формування тарифів на житлово-комунальні послуги витрати на технічне обслуговування внутрішньо будинкових систем гарячого і холодного водопостачання, водовідведення», централізоване опалення входять до тарифів на послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. При цьому, внутрішньо будинковою системою гарячого і холодного водопостачання, водовідведення, централізованого опалення є система від зовнішньої стіни будинку першої запірної арматури на відгалуженні від стояка або (у разі її відсутності) трійника (врізки) включно, що знаходиться у квартирі споживача.
13.02.2012 року між КП "Жилкомсервіс" та КП "Харківські теплові мережі" було укладено договір № 15/1, відповідно до умов якого КП "Харківські теплові мережі", відповідно до умов якого замовник доручив, а Виконавець зобов'язався виконувати на свій ризик роботи, пов'язані з технічним обслуговуванням внутрішньо будинкових систем теплопостачання, гарячого водопостачання та бойлерів житлових будинків, які належать до комунальної власності м. Харкова, а Замовник зобов'язався прийняти ці роботи та оплатити їх вартість.
Пунктом 4.3.2 договору сторони передбачили, що виконавець зобов'язаний забезпечити справність, працездатність, наладку та регулювання інженерних систем внутрішньобудинокових систем теплопостачання, гарячого водопостачання та бойлерів.
Крім того, 01 березня 2007 року між КП «Жилкомсервіс» та КП «ХТМ» було укладено договір на надання послуг з аварійно-диспетчерського обслуговування, за умовами якого останнє прийняло на себе обов'язок з надання послуг, пов'язаних зі своєчасною локалізацією аварійних ушкоджень систем водопостачання, централізованого опалення та водовідведення житлових будинків комунальної власності м. Харкова.
Оскільки вищевказаними рішеннями органу місцевого самоврядування та умовами укладеного між КП «Жилкомсервіс», як управителем будинків, з КП «ХТМ», як виконавцем послуг з утримання будинків, обов'язок щодо здійснення контролю за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень, утримання в належному технічному стані, здійснення технічного обслуговування та ремонту внутрішньо будинкових мереж та вжиття заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій покладено на КП «ХТМ», а тому і відповідальність покладається саме на КП «Харківські теплові мережі.
Таким чином, діяльність з утримання, обслуговування і використання мереж опалення у вказаному будинку здійснюється саме КП «ХТМ», яке зобовязано підтримувати мережу з централізованого опалення у належному та безпечному стані.
Відповідно до ст. 1166 Цивільного кодексу України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовуються в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Матеріали справи свідчать, що КП "Харківські теплові мережі" не виконали свої обов'язки з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій в частині технічного обслуговування внутрішньо будинкових систем централізованого опалення та гарячого водопостачання, усунення аварійних ушкоджень.
Відповідно до статті 22 Цивільного кодексу України особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.
Частиною 2 статті 22 Цивільного кодексу України передбачено, що збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).
Загальне положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди визначено у статті 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала; особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини.
Підставою деліктної відповідальності є протиправне шкідливе винне діяння особи, яка завдала шкоду. Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести такі факти як неправомірність поведінки особи; вина завдавача шкоди; наявність шкоди; причинний зв'язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою.
Наявність всіх вказаних умов є обов'язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.
В деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов'язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв'язок такої поведінки із заподіяною шкодою. У свою чергу відповідач повинен довести, що в його діях (діях його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди.
Важливим елементом доказування наявності шкоди є встановлення причинного зв'язку між протиправною поведінкою заподіювача та шкодою, спричиненою потерпілій стороні. Слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а шкода, яка завдана особі, - наслідком такої протиправної поведінки.
Щодо вимог позивача про відшкодування моральної шкоди, суд зазначає наступне.
За правилами передбаченими ст. ст. 16, 23 ЦК України, способами захисту цивільних прав та інтересів може бути, зокрема відшкодування моральної (немайнової) шкоди.
Особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.
Моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї, у зв'язку із знищенням чи пошкодженням майна, приниженні честі, гідності та ділової репутації.
Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб.
Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.
Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування.
Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом.
Відповідно до роз'яснень, які містяться в п. п. 4, 5 постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», з подальшими змінами та доповненнями, відповідно дост. 137 ЦПК у позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується.
Суду необхідно в кожній справі з'ясовувати характер правовідносин сторін і встановлювати, якими правовими нормами вони регулюються, чи допускає відповідне законодавство відшкодування моральної шкоди при даному виді правовідносин.
Обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з'ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.
В обґрунтування моральної шкоди позивач посилається на моральні страждання, які були заподіяні їй внаслідок залиття квартири, а саме на те, що вона не могла вести нормальне життя, яка виразилась у душевних стражданнях та негативних емоціях і переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості нормального користування ним, порушення звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації. Після цієї події на нервовому грунті у позивача загострилися хронічні хворобі, вони вимушена була звернутися за медичною допомогою та пройшла амбулаторне лікування. Згідно із висновком лікаря у позивача загострилась ЯХШ, виявлені диспепсичні та неврастенічні синдроми, рекомендовані фізичний та психічний спокій, що підтверджується довідкою яка міститься в матеріалах справи.
Частиною 3 статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Частиною 1 статті 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Відповідно до статті 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.
Статтею 78 ЦПК України передбачено, що суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.
Частиною 6 статті 81 ЦПК України передбачено, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Як вбачається з положень ч. 1 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Враховуюче, все вищевикладене, а також характер моральних страждань, які понесла позивач, суд оцінює розмір моральної шкоди завданої їй у розмірі 5000 грн..
Згідно ст.141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача та держави слід стягнути судовий збір у розмірі по 777.56 грн.
Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 7, 10, 76, 141, 244-245, 259 ЦПК України, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 підприємства «Харківські теплові мережі» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди ,завданої внаслідок залиття квартири - задовольнити в повному обсязі.
У задоволенні позову ОСОБА_1 до КП «Жилкомсервіс» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди ,завданої внаслідок залиття квартири відмовити в повному обсязі.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання ) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту рішення.
Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду та в порядку ст. 354 ЦПК України.
Повний текст складено 26.06.2018 року.
Суддя Д.В. Нев'ядомський