У Х В А Л А

Іменем України

23 травня 2018 року м. Київ

Деснянський районний суд міста Києва

під головуванням судді Бабко В.В.

за участю секретаря судового засідання Базік А.В.

розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_4, Публічного акціонерного товариства Страхова компанія «ПРОВІДНА» про відшкодування шкоди, спричиненої внаслідок ДТП, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із позовною заявою про відшкодування шкоди, спричиненої внаслідок ДТП.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва під головуванням судді ОСОБА_5 від 08.08.2017року відкрито провадження у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_4, Публічного акціонерного товариства Страхова компанія «ПРОВІДНА» про відшкодування шкоди, спричиненої внаслідок ДТП.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15 січня 2018 року, вищезазначена справа за єдиним унікальним номером 754/10096/17-ц, номер провадження 2/754/1257/18, передана судді Бабко В.В. у зв'язку з звільненням судді ОСОБА_5

13.03.2018 року до суду надійшла заява від представника позивача-адвоката ОСОБА_3 про залишення без розгляду позовну заяву в частині стягнення із ПАТ СК «Провідна» на користь позивача ОСОБА_1 страхового відшкодування в сумі 50 000грн, вартості проведених експертних досліджень в сумі 675, 36грн, судові витрати на правову допомогу в сумі 10 000грн та судові витрати на державне мито у відповідності до документів, що підтверджують ці витрати.

Відповідно до п. 5 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що дана заява не суперечить закону і підлягає задоволенню, відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Також вивчивши матеріали справи в іншій частині позовних вимог, судом встановлено, що позивач та представник позивача 10.04.2018р., 23.05.2018р. в судові засідання не з'явились, про день та час розгляду справи повідомлялись належним чином, про що є відповідні розписки, заяви про розгляд справи у її відсутності до суду не надходила.

Однією з основних засад цивільного судочинства, у відповідність до ст. 2 ЦПК України, є неприпустимість зловживання процесуальних прав.

Відповідно до ч. 2 ст. 43 ЦПК України, учасники справи зобов'язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об'єктивному встановленню всіх обставин справи.

Стаття 44 ЦПК України зазначає, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв'язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Враховуючи вказане, суд визнає, що позивач та представник позивача 23.05.2018 року повторно не з"явились до суду без поважних приичин.

Згідно з ч. 5 ст. 223 та п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України у разі якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з"явився в судове засідання або не повідомить про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез"явлення не перешкоджає розгляду справи, суд залишає заяву без розгляду.

На порушення вимог чинного законодавства, сторона заявника неналежним чином користується наданами процесуальними правами, оскільки справа протягом тривалого часу, перебуває у провадженні Деснянського районного суду м. Києва.

Враховуючи, що в матеріалах справи недостатньо даних про права та взаємовідносини сторін, вважає неможливим розгляд справи за відсутності позивача, а також враховуючи відсутність підтвердження поважності причин неявки в судове засідання сторони позивача, суд дійшов висновку, що позовна заява про стягнення матеріальних збитків заподіяних в результаті дорожнього-транспортної пригоди з відповідача ОСОБА_4 підлягає залишенню без розгляду.

Відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов необхідно залишити без розгляду у зв'язку з заявою представника позивача-адвоката ОСОБА_3 про залишення позовних вимог без розгляду в частині, так як заява не суперечить закону і підлягає задоволенню, відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України та в частині інших позовних вимог також залишити без розгляду оскільки позивач та представник позивача повторно не з'явились в судове засідання, а відповідно до ч. 5 ст. 223 та п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України у разі якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з"явився в судове засідання або не повідомить про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез"явлення не перешкоджає розгляду справи, суд залишає заяву без розгляду.

Керуючись статтями 223, 257 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_4, Публічного акціонерного товариства Страхова компанія «ПРОВІДНА» про відшкодування шкоди, спричиненої внаслідок ДТП - залишити без розгляду.

Відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України, позивач має право знову звернутись до суду з аналогічною позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала суду першої інстанції оскаржується в апеляційному порядку окремо від рішення суду у випадках, передбачених статтею 353 ЦПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала складена та підписана 23 травня 2018 року.

Суддя Бабко В.В.