Справа № 583/85/18
У Х В А Л А

31 травня 2018 року м. Охтирка

Охтирський міськрайонний суд Сумської області в складі:

головуючого судді Ільченко В.М.

за участю секретаря Верби Н.О.

представника позивача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2

третьої особи ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду №1 м. Охтирка цивільну справу за позовом Державної архітектурно-будівельної інспекції України (Україна, м. Київ, бульвар Лесі Українки, 26) до ОСОБА_4 (Україна, Сумська область, Охтирський район, с. Доброславівка, вул. Шевченка, 20), третя особа: ОСОБА_3 (Україна, Сумська область, Охтирський район, с. Доброславівка, вул. Шевченка, 20) про знесення самочинного будівництва,

ВСТАНОВИВ:

12.02.2018 відкрито провадження по справі. Позивач свої вимоги мотивує тим, що відповідач, в порушення положень законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, побудував гараж, на законні вимоги посадових осіб органу державної влади щодо усунення порушень не реагує, що і стало підставою для звернення до суду.

До початку розгляду спору по суті представником відповідача заявлене клопотання про закриття провадження у справі та розяснення позивачу права звернутися з цим позовом до Сумського окружного адміністративного суду, оскільки відповідно до останньої позиції ОСОБА_5 Верховного Суду, позови ДАБІУ в звязку з реалізацією їх владних повноважень, підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Представник позивача заперечила проти заявленого клопотання з тих підстав, що спірні правовідносини виникають з майнових прав, позивач по аналогічним позовам звертався до Сумського окружного адміністративного суду, однак розяснювалося, що мають місце цивільно-правові відносини.

Третя особа підтримала позицію представника позивача.

Заслухавши учасників судового процесу, дослідивши матеріали справи, суд дійшов до наступного висновку.

Як вбачається із матеріалів справи на підставі направлення для проведення позапланової перевірки від 28.122015 №686 Управління Державної архітектурно будівельної інспекції у Сумській області проведено позапланову перевірку, під час якої встановлено, що ОСОБА_4 на земельній ділянці по вул. Шевченка, 20 с. Доброславівка Охтирського району, виконав будівельні роботи з будівництва господарської споруди (гаражу) без документу, що посвідчує право власності на земельну ділянку, без отримання вихідних даних (містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки для проектування обєкта будівництва), без розроблення та затвердження в установленому законодавством порядку проектної документації та без документу, що дає право на виконання будівельних робіт. Після вжитих Управлінням державної архітектурно будівельної інспекції у Сумській області заходів, в межах наданих повноважень на усунення порушень у сфері містобудівної діяльності ОСОБА_4 не забезпечено виконання законних вимог посадових осіб органу державної влади.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 19 КАС України, юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах фізичних чи юридичних осіб із субєктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Таким чином, визначальним критерієм віднесення справи до справ адміністративної юрисдикції є наявність стороною у справі субєкта владних повноважень та виконання ним у спірних відносинах управлінських функцій.

Водночас за приписами п. 7 ч. 1 ст. 4 КАС України субєктом владних повноважень є орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший субєкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Відповідно до ч. 1 ст. 10 Закону України від 20 травня 1999 року № 687 ХІV «Про архітектурну діяльність», для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва обєктів архітектури додержання субєктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Згідно Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою КМУ № 294 від 09.07.2014 Держархбудінспекція є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-премєр-міністра України Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, отже, є субєктом владних повноважень.

Зі змісту ч. 4 ст. 5 КАС України вбачається, що до компетенції адміністративних судів належать спори за зверненням субєкта владних повноважень, в яких одночасно можуть бути відповідачами фізичні особи в чітко визначених законами України випадках.

За змістом ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на обєктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, виявлення факту самочинного будівництва обєкта.

Згідно із ч. 1 ст. 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», у разі виявлення факту самочинного будівництва обєкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису. У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого обєкта та компенсацію витрат, повязаних з таким знесенням.

Виходячи зі змісту ч. 1 ст. 38 та п. 3 ч. 4 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» ОСОБА_5 Верховного Суду (постанова від 11.04.2018 по справі № 161/14920/16-а) дійшла висновку, що орган державного архітектурно-будівельного контролю у разі виявлення факту самочинного будівництва обєкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, уповноважений видати припис про усунення порушень, у тому числі шляхом знесення самочинного збудованого обєкта. Цей припис є обовязковою передумовою для можливості контролюючого органу на звернення до суду на підставі ч. 1 ст. 38 вказаного Закону у звязку з його невиконанням. І, враховуючи положення ч. 4 ст. 5 КАС України, такий позов повинен розглядатись в порядку адміністративного судочинства.

Дії органу державного архітектурно-будівельного контролю здійснюються ним як субєктом владних повноважень послідовно в чітко визначеному порядку. Зокрема такий орган, що наділений контролюючими функціями, видає припис, який є обовязковим до виконання і може бути оскаржений до суду. Оскільки дії щодо видання припису є публічно-правовими, то і подальше звернення до суду з позовом про знесення самочинно збудованого обєкта зумовлено правовідносинами публічно-правового характеру й повинно розглядатись у порядку адміністративного судочинства.

Звертаючись до суду з позовом про знесення обєкту самочинного будівництва Державна архітектурно будівельна інспекція України діє не з метою захисту своїх приватних прав та інтересів, а з метою захисту прав та інтересів громади або невизначеного кола осіб від можливих порушень їхніх прав та з метою запобігти можливих суспільно значимих несприятливих наслідкам порушення відповідних норм і правил.

Отже, спірні правовідносини в цій справі обумовлені реалізацією повноважень щодо здійснення державного контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності. Здійснення такого державного контролю означає обовязковість прийнятих за його результатами рішень для підконтрольного субєкта, що свідчить про владно-управлінський характер, отже публічно-правову їх природу.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що провадження у даній справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, оскільки даний позов не підлягає розгляду в суді у порядку цивільного судочинства.

За субєктним складом сторін та сутністю спору дана справа підлягає розгляду окружними адміністративними судами у порядку, визначеному нормами Кодексу адміністративного судочинства України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 255, 256, 261, 353, 354 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Закрити провадження в цивільній справі за позовом Державної архітектурно-будівельної інспекції України до ОСОБА_4, третя особа: ОСОБА_3 про знесення самочинного будівництва.

Розяснити позивачу його право на звернення з позовом до Сумського окружного адміністративного суду в порядку адміністративного судочинства.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Сумської області через Охтирський міськрайсуд Сумської області протягом пятнадцяти днів з дня проголошення.

Суддя Охтирського міськрайсуду

Сумської області ОСОБА_6