Справа № 569/4987/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 травня 2018 року

Рівненський міський суд Рівненської області в складі:

головуючого судді Гордійчук І.О.,

секретар судового засідання Михайленко О.С.,

з участю представника позивача ОСОБА_1 адвоката ОСОБА_2

представника третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_3 ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_5 кооперативу «Житлово-Будівельний кооператив Рівненська брама», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_6 про визнання майнових прав,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Рівненського міського суду Рівненської області з позовом до ОСОБА_5 кооперативу «Житлово-Будівельний кооператив «Рівненська брама» про визнання майнового права на квартиру за будівельним номером 50 загальною проектною площею 67.7 м.кв. на 9 поверсі в 3 секції кварталу житлової та громадської забудови на вулицях Костромська та Гагаріна у м.Рівне. Також просить суд заборонити ОСОБА_5 кооперативу «Житлово-Будівельний кооператив «Рівненська брама» та будь-яким іншим особам, в тому числі правонаступникам відповідача вчиняти будь-які дії по передачі іншим особам майнового права на вищезазначену квартиру. Окрім того, позивач просить стягнути з відповідача на свою користь сплачений судовий збір.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги довірителя підтримав та просив позов задовольнити, заперечив проти доводів третьої особи викладених у письмових заявах по суті справи.

У письмових поясненнях від 31 травня 2018 року представник позивача зазначає, що правовідносини по спірній квартирі виникли 10 березня 2017 року між ОК «ЖБК «Рівненська брама» та ОСОБА_7, а 10 травня 2017 року між ОК «Житлово-Будівельний кооператив «Рівненська брама» в особі голови кооперативу ОСОБА_8 ОСОБА_7 та позивачем було укладено договір про відступлення права вимоги та переведення боргу за договором пайової участі у будівництві №50/3. Виконання своїх зобовязань позивачем підтверджується відповідними документами, копії яких долучені до матеріалів справи. Також зазначає, що договір пайової участі в будівництві №50/3 між ОСОБА_9 та ОК «Житлово-Будівельний кооператив «Рівненська брама» щодо спірної квартири був укладений 15 березня 2017 року, тобто пізніше ніж з первинним пайовиком.

Представник третьої особи в судовому засіданні просив відмовити у задоволенні позову.

31 травня 2018 року від третьої особи яка не заявляє самостійних вимог, щодо предмета спору на стороні відповідача до суду надійшли письмові пояснення щодо предмету спору, відповідно до яких ОСОБА_6 пояснив наступне.

Відповідно до договору пайової участі у будівництві №50/3 від 10 березня 2017 року укладеного між позивачем та відповідачем, позивач здійснював проплати без врахування змін курсу продажу долара США, який значно підвищився, тому позивач не виконав своїх зобовязань зі сплати пайового внеску в повному обсязі, а тому не набув майнових прав на квартиру будівельний номер 50 у третій секції обєкту житлової та громадської забудови на розі вулиць Костромська та Гагаріна у м.Рівне. Відповідно просить суд у задоволенні позову відмовити.

Представник відповідача в судове засідання не зявився повторно, про дату, час і місце судового засідання відповідач був повідомлений належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення. Відзиву на позовну заяву не подав.

Дослідивши докази по справі, суд прийшов до висновку, що позов підлягає до задоволенню повністю, оскільки позовні вимоги є обґрунтованими та доведеними.

Судом встановлено, що 10 березня 2017 року між ОК «ЖБК Рівненська брама» в особі голови кооперативу ОСОБА_8, що діяв на підставі Статуту кооперативу, та ОСОБА_7, асоційованим членом кооперативу (пайовиком), було укладено договір пайової участі в будівництві №50/3, за умовами якого пайовик вступає, а кооператив приймає пайовика в асоційовані члени кооперативу та пайову участь по будівництву кварталу житлової та громадської забудови на вулицях Костромська та Гагаріна у місті Рівне і реалізації статутної мети і завдань кооперативу з метою отримання у власність квартири, будівельний номер 50 загальною проектною площею 67,7 м.кв., на девятому поверсі в третій секції обєкту.

Згідно пункту 1.2. договору, кооператив зобовязується організувати і забезпечити будівництво обєкту та здачу його в експлуатацію, передати пайовику у власність квартиру, обумовлену цим договором, за умови повної (в розмірі 100 відсотків) сплати пайовиком пайового внеску.

Пунктом 2.1. договору визначено, що загальний розмір пайового внеску пайовика визначається кооперативом та на день укладання договору становить 774374 гривень 94 копійок, що еквівалентно 29500, згідно з курсом продажу долара США в ПАТ «Укрсиббанк»,станом на 10 березня 2017 року, з розрахунку 11 438 грн. 33 коп. за один квадратний метр загальної площі квартири, що еквівалентно 435 доларів США 75 центів, згідно з курсом продажу долара США в ПАТ «Укрсиббанк», станом на 10 березня 2017 року, без внутрішніх оздоблювальних робіт.

У відповідності до пункту 2.5. договору, пайовик зобовязується внести (сплатити) свій пайовий внесок в кооператив в національній валюті, шляхом перерахування коштів на банківський розрахунковий рахунок кооперативу (або іншими не забороненими чинним законодавством способами).

Згідно пункту 3.4. договору, кооператив зобовязаний організувати і забезпечити будівництво Обєкту та здачу його в експлуатацію у термін до 31 липня 2017 року, за умови належного виконання пайовиком своїх зобовязань щодо здійснення пайового внеску.

10 травня 2017 року між ОК «ЖБК Рівненська брама» в особі голови кооперативу ОСОБА_8, що діє на підставі Статуту кооперативу , ОСОБА_7, як первісним пайовиком та ОСОБА_1 було укладено договір про відступлення права вимоги та переведення боргу за договором пайової участі у будівництві №50/3.

Згідно п.4 вказаного договору, з дати укладання договору про зміну сторони у договорі пайової участі, у нового пайовика відповідно до умов договору пайової участі, виникає право вимоги до кооперативу майнових прав на квартиру у м.Рівному на вулицях Костромська та Гагаріна, будівельний номер 50, загальною проектною площею 67,7 м.кв. на девятому поверсі у третій секції обєкту.

Свої зобовязання по оплаті пайового внеску позивач виконав у повному обсязі, що підтверджується квитанціями до прибуткового касового ордера № 201 від 16 березня 2017 року на суму 50000 грн., №200 від 13 березня 2017 року на суму 50000 грн., №203 від 20 березня 2017 року на суму 50000 грн., №204 від 21 березня 2017 року на суму 50000 грн., №205 від 22 березня 2017 року на суму 50000 грн., №206 від 22 березня 2017 року на суму 50000 грн., №207 від 24 березня 2017 року на суму 50000 грн., №208 від 27 березня 2017 року на суму 50000 грн., №210 від 28 березня 2017 року на суму 50000 грн., №213 від 03 травня 2017 року на суму 50000 грн., №211 від 29 березня 2017 року на суму 50000 грн., №212 від 30 березня 2017 року на суму 50000 грн., №214 від 04 травня 2017 року на суму 50000 грн., №209 від 27 березня 2017 року на суму 50000 грн., №202 від 17 березня 2017 року на суму 50000 грн., №215 від 05 травня 2017 року на суму 24374 грн. 94 коп.

Згідно частин першої та другої статті 509 ЦК України зобовязанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобовязана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обовязку. Зобовязання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу, зокрема, підставами виникнення цивільних прав та обовязків є договори та інші правочини.

Відповідно до статті 629 ЦК України договір є обовязковим для виконання сторонами, а порушенням зобовязання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобовязання (стаття 610 ЦК України).

Як встановлено судом, відповідач, всупереч вимогам умов укладеного договору та цивільного законодавства України, не виконав взяті на себе зобовязання, чим порушив законні права та інтереси позивача, яка з незалежних від неї причин не може зареєструвати за собою право власності на належну квартиру, а тому не може володіти, користуватися та розпоряджатися придбаним майном.

Відповідно до статті 190 ЦК України майном як особливим обєктом вважаються річ, сукупність речей, а також майнові права та обовязки.

Майнові права є неспоживною річчю та визнаються речовими правами.

Закон України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» дає визначення поняття «майнові права», які можуть оцінюватися, як будь-які права, пов'язані з майном, відмінні від права власності, у тому числі права, які є складовими частинами права власності (права володіння, розпорядження, користування), а також інші специфічні права (права на провадження діяльності, використання природних ресурсів тощо) та права вимоги (частина друга стаття 3 Закону).

Майнові права на нерухомість, що є обєктом будівництва (інвестування), не є речовими правами на чуже майно, оскільки обєктом цих прав не є «чуже майно», а також не є правом власності, оскільки обєкт будівництва (інвестування) не існує на момент встановлення іпотеки, а тому не може існувати й право власності на нього.

Отже, майнове право, яке можна визначити як «право очікування», є складовою частиною майна як обєкта цивільних прав. Майнове право це обмежене речове право, за яким власник цього права наділений певними, але не всіма правами власника майна, та яке засвідчує правомочність його власника отримати право власності на нерухоме майно чи інше речове право на відповідне майно в майбутньому.

Виходячи з приписів статті 190 ЦК України, частини другої статті 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» та умов укладених між сторонами договорів, суд визнає позивача такою, що набула майнових прав на квартиру, оскільки вона в повному обсязі виконала умови договору пайової участі в будівництві №87.

Згідно статей 15,16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання і, відповідно, має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Визнання права є одним із способів захисту цивільних прав та інтересів. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Невизнання цивільного права полягає у пасивному запереченні наявності у особи субєктивного цивільного права, зокрема, на майно, на частину в загальному майні, яке безпосередньо не спричиняє шкоду субєктивному праву, але створює невпевненість у правовому статусі носія субєктивного права.

Як слідує з наданих позивачем письмових доказів, у листопаді 2017 року до Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_10було подано позови про визнання недійсним договору уступки (цесії), в якому відповідачами були зазначені дочірнє підприємство «Градобуд-Рівне», ОК «ЖБК Рівненська брама», ОСОБА_8, що підтверджується витягом з офіційного веб-сайту «Судова влада» (цивільні справи: №686/23134/17, №686/21826/17, №686/22342/17, №686/20914/17)

Аналогічні три позови було подано ОСОБА_11 до дочірнього підприємства «Градобуд-Рівне», ОСОБА_8, ОК «ЖБК Рівненська брама» про визнання недійсним договору уступки (цесії), зокрема, справи № 686/23217/17, № 686/20915/17, у яких він вказує, що як засновник дочірнього підприємства «Градобуд-Рівне» недоотримує прибуток, який може бути розподілений між засновниками як дивіденди.

Оскаржуваний ОСОБА_10 і ОСОБА_11 договір уступки (цесії) від 18 червня 2015 року був укладений між дочірнім підприємством «Градобуд-Рівне» (Цедент) та ОК «ЖБК Рівненська Брама» (Цесіонарій). В порядку та на умовах, визначених цим договором уступки (цесії), Цедент передає Цесіонарієві, а Цесіонарій набуває належні Цедентові права та обовязки Інвестора-2, що відносяться до будівництва за Угодою № 20 про дольову участь у будівництві житлових будинків з обєктами соціально-культурного призначення на вулицях Костромській та Гагаріна у місті Рівному від 22 серпня 2007 року та додаткових угод до неї, укладену між ЗамовникомУправління капітального будівництва виконавчого комітету Рівненської міської ради, Інвестором-1 ТзОВ «Реноме-Євробуд» та Інвестором-2 дочірнім підприємством «Градобуд-Рівне».

10 листопада 2016 року між тими ж сторонами було укладено договір уступки вимоги (цесії) у новій редакції, у відповідності до якого, в порядку та на умовах, визначених цим договором, Цедент передає Цесіонарієві, а Цесіонарій набуває належні Цедентові права та обовязки Інвестора в повному обсязі, що відносяться до будівництва Кварталу житлової та громадської забудови на вулиці Костромська та Гагаріна у місті Рівному за Угодою про дольову участь у будівництві кварталу житлової та громадської забудови з торгівельно-розважальним центром на вулицях Костромська та Гагаріна у місті Рівному №20 від 22 серпня 2007 року та усіх Додаткових угод, що є невідємною частиною основної Угоди.

За вказаним оскаржуваним договором уступки (цесії), дочірнє підприємство «Градобуд-Рівне» передало свої права та обовязки інвестора щодо будівництва кварталу житлової та громадської забудови на вулиці Костромська та Гагаріна у місті Рівному для ОК «ЖБК Рівненська Брама».

ОСОБА_10 є засновником (учасником) як ОК «ЖБК Рівненська Брама» згідно відомостей із Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (із офіційного веб-сайту Міністерства юстиції України), так і дочірнього підприємства «Градобуд-Рівне».

ОСОБА_11 є засновником дочірнього підприємства «Градобуд-Рівне», про що він зазначає у своєму позові від 06 листопада 2017 року.

За наведеного, ОСОБА_10 як засновник (учасник) ОК «ЖБК Рівненська Брама» та дочірнього підприємства «Градобуд-Рівне», оскаржував укладений договір уступки вимоги (цесії) між юридичними особами, засновником яких він є, а ОСОБА_11 оскаржував договір, за яким були передані права інвестора для ОК «ЖБК «Рівненська Брама».

Суд визнає, що у випадку можливого задоволення позовних вимог ОСОБА_10 та ОСОБА_11 про визнання недійсним договору уступки (цесії), таке рішення мало би негативні наслідки для кожного із пайовиків, у тому числі і для позивача, оскільки однією із сторін у договорах пайової участі у будівництві є ОК «ЖБК Рівненська Брама», який придбав інвестиційні права у дочірнього підприємства «Градобуд-Рівне» саме за оскаржуваним ОСОБА_10 та ОСОБА_11 договором уступки права вимоги (цесії).

Наслідки визнання правочину недійсним (в даному випадку договору уступки (цесії) від 18 червня 2015 року) визначені статтею 216 ЦК України, зокрема, недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що повязані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобовязана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.

За наведеного, під невизнанням майнових прав за позивачем на квартиру слід розуміти заперечення засновником ОК «ЖБК Рівненська Брама» і учасником дочірнього підприємства «Градобуд-Рівне» ОСОБА_10, а також учасником дочірнього підприємства «Градобуд-Рівне» ОСОБА_11 дійсності та належності ОК «ЖБК Рівненська Брама» інвестиційних прав щодо будівництва кварталу житлової та громадської забудови на вулиці Костромська та Гагаріна у місті Рівному, що відповідно створює невпевненість для позивача у дійсності її майнового права на квартиру.

Таким чином, вищевказані позови до Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області про визнання недійсним договору уступки (цесії) свідчать про невизнання засновником ОК «ЖБК Рівненська Брама» і учасниками дочірнього підприємства «Градобуд-Рівне» наявності у ОК «ЖБК Рівненська Брама» інвестиційних прав щодо будівництва кварталу житлової та громадської забудови на вулиці Костромська та Гагаріна у місті Рівному за Договором уступки (цесії) від 18 червня 2015 року, який був укладений між дочірнім підприємством «Градобуд-Рівне» та ОК «ЖБК Рівненська Брама», що може мати наслідком невизнання права ОК «ЖБК Рівненська Брама» на укладення договорів пайової участі в будівництві з будь-якими особами, у тому числі, і на укладення договорів пайової участі в будівництві з позивачем.

Відповідно до вимог частини другої статті 386 ЦК України власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню.

Враховуючи вимоги частини першої статті 8 ЦК України щодо застосування аналогії закону, суд визнає, що майнові права підлягають такому ж захисту, що і права власності.

За встановлених по справі обставин, суд приходить до висновку про те, що існують реальні підстави передбачати можливість порушення майнового права позивача іншими особами, оскільки визнання недійсним договору уступки (цесії) матиме наслідком застосування положень статті 216 ЦК України.

При цьому суд визнає, що обраний позивачами спосіб захисту порушених та невизнаних цивільних прав та інтересів відповідає положенням статей 15,16 ЦК України та не є зловживанням правом у будь-якому вигляді.

Відповідно до вимог статті 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає сплаті 1409 грн. 60 коп. сплачено при звернення до суду судового збору.

Керуючись статтями 3, 12, 13, 81, 141, 259, 263-265, 280-282, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

В И Р I Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_5 кооперативу «Житлово-Будівельний кооператив Рівненська брама», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_6 про визнання майнових прав задовольнити.

Визнати майнове право ОСОБА_1 на квартиру будівельний номер 50 загальною проектною площею 67,7 м.кв. на дев"ятому поверсі в третій секції кварталу житлової та громадської забудови на вулицях Костромська та Гагаріна у місті Рівне.

Стягнути з ОСОБА_5 кооперативу «Житлово-Будівельний кооператив Рівненська брама» на користь ОСОБА_1 понесені ним судові витрати у вигляді судового збору в розмірі 1409 (однієї тисячі чотириста дев"ять) гривень 60 копійок.

Апеляційна скарга на рішення може бути подана через Рівненський міський суд Рівненської області в Апеляційний суд Рівненської області протягом 30 днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач ОСОБА_1, місце проживання:34300 вул.Набережна, буд.40 с.Озеро, Володимирецького району Рівненської області, РНОКПП НОМЕР_1.

Відповідач ОСОБА_5 кооператив «Житлово-Будівельний кооператив «Рівненська брама», місцезнаходження: 29000, Хмельницька область, місто Хмельницький, вулиця Старокостянтинівське шосе, 26, .

Повний текст судового рішення складено 04 червня 2018 року.

Суддя Рівненського міського суду

Рівненської області ОСОБА_12