Справа № 610/1263/18
Пр. № 2/610/632/2018
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.05.2018 року суддя Балаклійського районного суду Харківської області Тімонова В.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

11.05.2018 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із позовною заявою до відповідача ОСОБА_2, у якій просить розірвати шлюб, зареєстрований 22.09.2007 року у Вербівській сільській раді Балаклійського району Харківської області, актовий запис № 16.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Відповідно до ч.4 ст. 177 ЦПК України 4. до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, позивачем до позовної заяви не додано документу, що підтверджує сплату судового збору, тоді як відповідно до статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, розмір ставки судового збору за подання позовної заяви про розірвання шлюбу становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (704,80 грн.).

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У позовній заяві, позивач просить розстрочити сплату судового збору на строк, передбачений законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. В обґрунтування цього посилався на те, що на даний час не працює, але шукає роботу.

Дане клопотання не підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно ч. 1 ст.8 Закону України «Про судовий збір» зазначено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Відповідно до роз`яснень, які містяться у п.29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» (із змінами та доповненнями від 25 вересня 2015 р.) клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад: довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Таким чином, суддя відстрочує та розстрочує судові витрати, зменшує їх або звільняє від їх оплати при наявності беззаперечних доказів, які підтверджували б матеріальний стан платника.

Наведені положення закону передбачають, що розстрочення сплати судового збору є правом суду, а не його обов`язком. Обставини для розстрочення від сплати судового збору повинні бути виключними та такими, що обумовлюють необхідність у звільненні.

У своєму клопотання заявник не посилався на жодні обставини щодо підстав для розстрочення сплати судового збору та не надав відповідних доказів, зокрема, довідок, які б підтвердили, що на даний час позивач не має можливості сплатити судовий збір у визначеному розмірі.

Таким чином, враховуючи вищевикладені положення законодавства, а також відсутність доказів обґрунтованості необхідності розстрочення сплати судового збору, суддя вважає за доцільне відмовити в задоволенні клопотання.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 175-177, 183, 185 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про розстрочку сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу- залишити без руху на строк п'ять днів з дня отримання копії ухвали для надання документу, що підтверджує сплату судового збору.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.М. Тімонова