Справа № 194/29/18
Номер провадження № 2/194/130/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 травня 2018 року Тернівський міський суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Корягіна В.О.

за участю секретаря судового засідання Шеймухової А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Тернівка Дніпропетровської області в загальному провадженні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.Свою позовну вимогу мотивує тим, що з відповідачем перебуває у шлюбі, зареєстрованому 10 липня 2015 року відділом реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Тернівського міського управління юстиції у Дніпропетровській області. Від шлюбу сторони неповнолітніх дітей не мають. Причиною розірвання шлюбу є ті обставини, що подружні відносини між ними припинені з листопада 2017 року, спільного господарства не ведуть, постійно відбуваються сварки, між ними втрачено почуття любові та поваги один до одного. Просить розірвати шлюб, зареєстрований між ним та відповідачем 10 липня 2015 року відділом реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Тернівського міського управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис № 106.

Позивач надав суду письмову заяву, в якій позовні вимоги підтримує повністю та просить розглядати справу за його відсутності, не заперечує проти заочного розгляду справи.

Відповідач надала суду письмову заяву, в якій позовні вимоги не визнає в повному обсязі, заперечує проти задоволення позову, просить розглядати справу за її відсутності.

Згідно вимог ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши письмові докази, вважає, що позов підлягає повному задоволенню з наступних підстав.

Так, в судовому засіданні встановлено, що сторони перебувають у шлюбі, зареєстрованому відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Тернівського міського управління юстиції у Дніпропетровській області 10 липня 2015 року, актовий запис № 106.

Від сумісного життя сторони неповнолітніх дітей не мають.

Ухвалою Тернівського міського суду Дніпропетровської області від 01 березня 2018 року сторонам надавався строк для примирення, однак прийнятими судом заходами примирити сторони не виявилося можливим, позивач наполягає на розірванні шлюбу.

Як видно з позовної заяви, в сім`ї немає взаємопорозуміння та взаємоповаги, постійно виникають сварки, шлюбні відносини припинені, між ними втрачено почуття любові та поваги один до одного. Сумісне життя не склалося тобто характер сформованих відносин у родині є таким, що подальше спільне проживання та збереження шлюбу є неможливим.

Відповідно до ч. 2 ст. 16 Загальної декларації ООН з прав людини, ст. 51 Конституції України, ч.1 ст. 24 Сімейного кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка.

Згідно ч.1 ст. 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 Сімейного кодексу України суд ухвалює рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

В пункті 10 Постанови Пленуму ВСУ «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» № 11 від 21 грудня 2007 року зазначено, що проголошена Конституцією України охорона сім'ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

Головними мотивами, з яких суд визнав збереження сім`ї неможливим є ініціатива позивача, тобто звернення до суду з позовом про розірвання шлюбу, та обставини викладені у позовній заяві, оскільки подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам позивача.

Таким чином, суд приходить до висновку, що зареєстрований між сторонами шлюб може бути розірваний за рішенням суду, оскільки подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу є неможливим і буде суперечити інтересам позивача.

Відповідно до ч.8 ст. 294 ЦПК України у рішенні суду про розірвання шлюбу зазначається про вибір прізвища тим з подружжя, який змінив прізвище під час державної реєстрації шлюбу, що розривається.

Відповідач в письмовій заяві не висловила свою думку щодо свого прізвища.

У зв`язку з тим, що позивач не наполягає на стягненні з відповідача судового збору, що є його правом, суд при ухваленні рішення зазначене питання не розглядає.

Керуючись ст.ст. 104, 110, 112 Сімейного Кодексу України, ст. ст. 19, 76, 264, 265, 268, 273 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу- задовольнити.

Шлюб, зареєстрований відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Тернівського міського управління юстиції у Дніпропетровській області 10 липня 2015 року, актовий запис № 106, між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, який народився в м. Павлоград Дніпропетровської області, зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1, та ОСОБА_2 (дошлюбне прізвище Зубкова), ІНФОРМАЦІЯ_2, яка народилася в м. Чебоксари, зареєстрована та мешкає за адресою: АДРЕСА_1, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2, які не мають неповнолітніх дітей, розірвати.

Залишити за ОСОБА_2 прізвище «Кашина».

Копію рішення після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до апеляційного суду Дніпропетровської області або через Тернівський міський суд Дніпропетровської області шляхом подачі апеляційної скарги у тридцятиденний строк з дня проголошення рішення. Учасники справи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Головуючий суддя В.О. Корягін