Справа № 202/2607/15-ц
Провадження № 2/202/38/2018
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 травня 2018 року м. Дніпро

Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді: Волошина Є.В.

за участю секретаря Шишляннікова О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду м. Дніпро цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, фізичної особи підприємця ОСОБА_4, третя особа Дніпропетровське відділення реєстраційно екзаменаційної роботи-2 УДАІ ГУМВС України в Дніпропетровській області про поділ майна подружжя,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська із позовною заявою до ОСОБА_2, ОСОБА_3, фізичної особи підприємця ОСОБА_4, третя особа Дніпропетровське відділення реєстраційно екзаменаційної роботи-2 УДАІ ГУМВС України в Дніпропетровській області про поділ майна подружжя.

У судові засідання, призначені на 20 лютого 2018 року, 03 квітня 2018 року, 22 травня 2018 року, позивач не зявився, про розгляд справи повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив, клопотань про відкладення розгляду справи чи про розгляд справи у його відсутність не подавав.

Пунктом 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод ратифікована Україною Законом України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів N 2, 4, 7 та 11 до Конвенції» № 475/97-ВР від 17 липня 1997 року і набрала чинності для України 11 вересня 1997 року.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема «Іззетов проти України», «Пискал проти України», «Майстер проти України», «Крюков проти України», «Сокор проти України», «Кобченко проти України», «Шульга проти України», «Лагун проти України», «Буряк проти України», суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Позивач має сприяти розгляду справи, оскільки він є найбільш зацікавленим в її розгляді.

Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції(§ 66, 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі «Смірнова проти України»).

У своєму рішенні у справі «Пономарьов проти України» суд вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Відповідно до рішення Європейського Суду з прав людини від 07 липня 1989 р. у справі «Юніон Аліментаріа ОСОБА_5 проти Іспанії» заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Систематична неявка позивача у судові засідання без надання доказів поважності їх причин свідчить про неналежне виконання ним процесуальних обов'язків, що є порушенням ч.1 ст. 44 ЦПК України.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не зявився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його незявлення не перешкоджає розгляду справи.

Враховуючи зазначені обставини та систематичну неявку належним чином повідомленого позивача у судове засідання, суд вважає за необхідне на підставі ст. 158, 257 ЦПК України залишити позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, фізичної особи підприємця ОСОБА_4, третя особа Дніпропетровське відділення реєстраційно екзаменаційної роботи-2 УДАІ ГУМВС України в Дніпропетровській області про поділ майна подружжя без розгляду.

Керуючись п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, фізичної особи підприємця ОСОБА_4, третя особа Дніпропетровське відділення реєстраційно екзаменаційної роботи-2 УДАІ ГУМВС України в Дніпропетровській області про поділ майна подружжя - залишити без розгляду.

Роз'яснити позивачу його право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку через суд першої інстанції шляхом подачі в 15-ти денний строк, з дня проголошення ухвали, апеляційної скарги.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, апеляційна скарга подається протягом 15-ти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Є.В. Волошин