Справа № 386/1219/17
Провадження № 2-п/386/3/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 травня 2018 року смт. Голованівськ

Голованівський районний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого судді Шкамерда К. С.

при секретарі судового засідання Максютенко О.О.

розглянувши в судовому засіданні в смт. Голованівськ справу за заявою ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Голованівського районного суду Кіровоградської області від 26.02.2018 року,

В С Т А Н О В И В:

Заявник звернулась до суду з заявою про перегляд заочного рішення, в якій вказала, що 26.02.2018 року Голованівським районним судом Кіровоградської області ухвалено заочне рішення у справі № 386/1219/17 за позовом ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА ОСОБА_2 «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Позовні вимоги ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА ОСОБА_2 «ПРИВАТБАНК» задоволено частково. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА ОСОБА_2 «ПРИВАТБАНК» заборгованість за кредитним договором №б/н від 15.12.2010 року в сумі 16867 грн. 72 коп., та понесені позивачем судові витрати в сумі 1600 (одна тисяча шістсот) грн.

Заявник вказала, що про існування судової справи за позовом ПАТ КБ «Приватбанк» до неї дізналася виключно після отримання 03 квітня 2018 року заочного рішення Голованівського районного суду Кіровоградської області про стягнення з неї заборгованості. З вказаним заочним рішенням вона не погоджується, вважає, що в даній справі були відсутні правові підстави для ухвалення заочного рішення, оскільки вона не була належним чином повідомлена про розгляд справи, що позбавило її можливості реалізувати свої процесуальні права, зокрема на ознайомлення з матеріалами справи, подання відзиву на позовну заяву разом із доказами на їх обґрунтування, а тому зазначене рішення є незаконним та необґрунтованим, а також таким, що постановлено з порушенням норм процесуального та неправильним застосуванням норм матеріального права.

Вказане у своїй сукупності узгоджується тим, що судове рішення було отримано нею без будь яких затримок, всю кореспонденцію, яка надходить на її адресу АДРЕСА_1, отримує вчасно.

В судове засідання заявник ОСОБА_1 не з?явилась, надала до суду пояснення в яких зазначила про розгляд заяви про перегляд заочного рішення без її участі.

В судове засідання представник позивача ПАТ КБ «Приватбанк» не зявився, про день, час та місце судового засідання був повідомлений належним чином.

Згідно ч.1 ст. 287 ЦПК України заява про перегляд судового рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце засідання не перешкоджає розгляду заяви.

Частина 1статті 81 ЦПК України передбачає, що кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Відповідно до ст.284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Згідно із положеннями ст. 285 ЦПК України, у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначені, зокрема: обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і не повідомлення їх суду, і докази про це посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Як вбачається з матеріалів цивільної справи № 386/1219/17 за позовом ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА ОСОБА_2 «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, справа призначалася до судового розгляду 29.01.2018 року на 13 год. 15 хв., 26.02.2018 року на 10 год. 30хв. Судові повістки направлялися відповідачу ОСОБА_1 на адресу: АДРЕСА_2, проте, судові повістки поверталися без вручення з відміткою «повернення за закінченням терміну зберігання».

Відповідно до довідки Голованівського районного сектору УДМС України в Кіровоградській області від 04.01.2018 року №17/ 13 та довідки виданої Побузькою селищною радою Голованівського району Кіровоградської області від 04.01.2018 року № 02-19/32 відповідач ОСОБА_1 зареєстрована в ІНФОРМАЦІЯ_1, а тому суд у відповідності до ч. 6 ст. 128 ЦПК України, вважає, що відповідач був повідомлений належним чином про судові засіданні по цивільній справі.

Доказів щодо іншого місця проживання ОСОБА_1 заявник до суду не надала.

Також суд враховує той факт, що заочне рішення від 26.02.18 р. отримане відповідачем особисто, про що свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення за адресою: АДРЕСА_3.

Дотримання судами процесуального законодавства при ухваленні та перегляді заочного рішення є визначальним з точки зору виконання інститутом заочного провадження своєї мети - сприяти ефективному та оперативному здійсненню правосуддя.

За положеннями ст. 288 ЦПК України, для задоволення заяви про скасування заочного рішення відповідач повинен був ще й надати суду докази, на які він би посилався, що мали б істотне значення для правильного вирішення справи.

Отже, відповідач також повинен вказати на докази, якими обґрунтовуються заперечення проти вимог позивача. При цьому, заочне рішення підлягає скасуванню, тільки якщо докази, на які посилається відповідач, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Таким чином, не може бути підставою для скасування заочного рішення посилання відповідача на докази, які були у справі, оскільки вони вже були оцінені судом при ухваленні заочного рішення. Для скасування заочного рішення потрібно, щоб докази були новими (не досліджувались судом при ухваленні заочного рішення) та мали істотне значення для правильного вирішення справи.

Відповідачка не надала суду нові докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, як того вимагають положення ст. 288 ЦПК України та обґрунтування заяви про перегляд заочного рішення є непогодження з винесеним рішенням по суті та є обґрунтуванням для апеляційної скарги.

Європейський Суд з прав людини неодноразово у своїх рішеннях, в тому числі щодо України, констатував, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін.

Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов'язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (див. п.46 рішення у справі «Устименко проти України», п.п.51,52 рішення у справі «Рябих проти Росії», п.31 рішення у справі «Марушин проти Росії», п.61 рішення у справі «Брумареску проти Румунії»).

Таким чином, оскільки підставами скасування заочного рішення є поважність неявки в судове засідання відповідача та наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, за відсутності зазначених обставин у сукупності, суд не має законних підстав для скасування заочного рішення, отже, у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення відповідача слід відмовити.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст 260, 286, 287, 288 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 26.02.2018 року Голованівського районного суду Кіровоградської області за позовом ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА ОСОБА_2 «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - відмовити.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку в 30-ти денний строк з дня проголошення ухвали про відмову з задоволенні заяви про перегляд заочного рішення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя Шкамерда К. С.