Справа № 183/324/18
№ 2/183/1436/18
13 квітня 2018 року м. Новомосковськ
Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі головуючого: судді Парфьонова Д.О., за участі: секретаря судового засідання Соловйової Т.Р., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про:
розірвання шлюбу, укладеного між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрованого 07 червня 2014 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Новомосковську реєстраційної служби Новомосковського міськрайонного управління юстиції у Дніпропетровській області про що зроблено актовий запис № 177,
позивач звернулася до суду з означеним позовом.
В обґрунтування позову позивач посилається на те, що 07 червня 2014 року позивач та відповідач зареєстрували шлюб. При реєстрації шлюбу позивач змінила прізвище з «Пастарнак» на «Онацька». Від шлюбу мають неповнолітніх дітей ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, які проживають разом з позивачем. Сторони спільно не проживають, ведення спільного господарства позивач з відповідачем припинили в січні 2017 року. Позивач вказує на те, що в неї з відповідачем відсутнє взаєморозуміння, вона втратила почуття поваги та любові до відповідача, сторони мають різні погляди на сімейне життя, проживають окремо, вважає, що сім`я остаточно розпалася і примирення неможливе. Вказує, що збереження шлюбу суперечить інтересам позивача. Просить повернути їй дівоче прізвище «Пастарнак».
Позивач в судове засідання не з`явилася надавши заяву про можливість розгляду справи без її участі, позовні вимоги підтримала в повному обсязі, просила позов задовольнити, не заперечувала проти заочного розгляду справи.
Відповідач у судове засідання не з'явився, про час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причини неявки суду не повідомив, заяву про розгляд справи за його відсутності, відзив на позов не подавав.
Згідно з ч.1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не зявився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
З урахуванням зазначених положень закону та думки позивача, яка в наданій заяві не заперечувала проти заочного розгляду справи, суд ухвалив провести заочний розгляд справи.
У зв'язку з неявкою всіх учасників справи в судове засідання, відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Дослідивши матеріали цивільної справи, суд приходить до наступного.
07 червня 2014 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Новомосковську реєстраційної служби Новомосковського міськрайонного управління юстиції у Дніпропетровській області зареєстровано шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2.
Сторони є батьками неповнолітніх дітей: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2.
При вирішенні спору суд виходить з наступних норм законодавства.
Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Як встановлено нормами ч.1 ст.82 ЦПК України, обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників.
За ч.4 ст.206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.
За ст.105 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за спільною заявою подружжя відповідно до статті 106 або одного з них відповідно до статті 107 цього Кодексу. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання за спільною заявою подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 109 цього Кодексу. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.
За ч.1 ст.106 СК України визначено, що подружжя, яке не має дітей, має право подати до органу державної реєстрації актів цивільного стану заяву про розірвання шлюбу. Також, за ч.1 ст.107 СК України, шлюб розривається органом державної реєстрації актів цивільного стану за заявою одного із подружжя, якщо другий із подружжя: 1) визнаний безвісно відсутнім; 2) визнаний недієздатним.
Статтею 110 СК України визначено право одного з подружжя подати позов про розірвання шлюбу.
Відповідно до вимог 112 Сімейного Кодексу України, суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, і постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
З урахуванням того, що сторони спільне господарство не ведуть, шлюбні стосунки не підтримують та враховуючи, що сторони не наполягали на наданні строку для примирення подружжя, а судом самостійно підстав для надання такого строку не встановлено, з урахуванням того, що задоволення позову не порушує права, свободи та інтереси третіх осіб, суд приходить до висновку, що аргументи позивача про фактичне припинення шлюбно-сімейних відносин з відповідачем та неможливість збереження сім`ї, наведені ним в якості підстав для звернення з позовом обґрунтовані, підтверджені належними, допустимими та достовірними доказами.
Також, враховуючи те, що станом на момент розгляду справи сторони перебувають у шлюбі між собою та внаслідок наявності у сторін неповнолітніх дітей не мають можливості подати до органів, що здійснюють державну реєстрацію розірвання шлюбу відповідну заяву в силу вимог ст.106 СК України, позивач наполягає на тому, що не бажає продовжувати сімейні відносини з відповідачем, суд приходить до висновку про те, що подальше збереження шлюбу суперечить інтересами позивача та забезпечення інтересів позивача в силу ст.112 СК України неможливо захистити іншим шляхом, ніж шляхом ухвалення відповідного судового рішення. І в зв`язку з підтвердженням матеріалами справи факту того, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам позивача суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову та розірвання шлюбу.
Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Під час державної реєстрації шлюбу позивач змінила прізвище на «Онацька», яке вона просить змінити після розірвання шлюбу на дошлюбне.
При вирішенні питання про розподіл судових витрат між сторонами, суд бере до уваги, що позивачем документально підтверджено сплату судового збору у сумі 704,80 грн., тому у відповідності до ст.141 ЦПК України судові витрати підлягають стягненню з відповідача на користь позивача.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 3, 5, 12, 77-82, 141-142, 206,258, 259, 264-265, 268 ЦПК України, суд -
позов ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_3; зареєстрованої: ІНФОРМАЦІЯ_4, РНОКПП НОМЕР_1) до ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_5, зареєстрованого: ІНФОРМАЦІЯ_6; РНОКПП НОМЕР_2)- задовольнити.
Розірвати шлюб, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 07 червня 2014 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Новомосковську реєстраційної служби Новомосковського міськрайонного управління юстиції у Дніпропетровській області про що зроблено актовий запис № 177.
Під час державної реєстрації розірвання шлюбу прізвище ОСОБА_1 змінити на дошлюбне «Пастарнак».
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати по сплаті судового збору в сумі 704 (сімсот чотири) грн. 80 коп.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку до апеляційного суду Дніпропетровської області через Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Суддя Д.О. Парфьонов