Провадження №2/523/1210/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" травня 2018 р. Суворовський районний суд міста Одеси в складі

головуючого судді Сувертак І.В.

при секретарі Лінник І. А.

розглянув в відкритому судовому засіданні в залі суду № 5 в місті Одесі

клопотання позивача щодо призначення будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи в рамках розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи: Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, Суворовська районна адміністрація Одеської міської ради, про знесення самочинно збудованого майна,

Ус т а н о в и в:

В провадженні суду з серпня 2017 року перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи: Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, Суворовська районна адміністрація Одеської міської ради, про знесення самочинно збудованого майна.

Позивачем 12 березня 2018 року заявлено клопотання щодо призначення будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи в рамках розгляду цивільної справи, в якому він просив на вирішення експертів поставити наступні питання:

Чи відповідає виконана реконструкція житлового будинку, розташованого за адресою: м. Одеса, вул. Гладкова, 4-а будівельним, санітарним та пожежним нормам та правилам, в т.ч. ДБН?

Чи змінились геометричні розміри фундаменти житлового будинку, розташованого за адресою: м. Одеса, вул. Гладкова, 4-а внаслідок реконструкції?

Чи порушені межі внутрішньо-квартального проїзду внаслідок реконструкції житлового будинку, розташованого за адресою: м. Одеса, вул. Гладкова, 4-а?

Якщо порушені, то вказати де саме і варіанти відновлення меж внутрішньо-квартального проїзду.

В судову засіданні позивач та його представник клопотання підтримали, просили його задовольнити. Представник відповідача проти задоволення клопотання заперечувала, зазначала, що позивачем не доведено необхідність призначення експертизи по справі, матеріали справи містять усі необхідні докази, на підставі яких суд може вирішити справу по суті в межах розумного строку.

Суд, розглянувши подане клопотання, вислухавши сторони, дослідивши матеріали справи, вважає, що у задоволенні клопотання про призначення експертизи слід відмовити, виходячи з наступного.

Згідно ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

В силу ч. 1, 3 ст. 102 ЦПК України висновок експерта це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Висновок експерта може бути підготовлений як на замовлення безпосередньо учасника справи, так і на підставі ухвали суду про призначення експертизи. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 103 вказаного Кодексу суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: - для з'ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; - сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. У разі необхідності, суд може призначити декілька експертиз.

Відповідно до ст. 105 ЦПК України призначення експертизи судом є обов'язковим лише у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов'язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити: - характер і ступінь ушкодження здоров'я; - психічний стан особи; - вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

З огляду на вказане, подання лише однією із сторін у справі клопотання про призначення експертизи судом, при умові, що у справі немає потреби встановити одну із обов'язкових наведених вище обставин, є правом, а не обов'язком суду.

Крім того, положеннями ст. 106 ЦПК України встановлено право учасника справи самому замовити експертизу і подати суду висновок експерта, виконаний на замовлення учасника справи. При цьому експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має ті самі права і обов'язки, що й експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду. Що стосується збирання матеріалів для проведення експертизи, то учасник справи в силу ч. 1 ст. 107 вказаного Кодексу, має право зібрати та надати експерту усі необхідні документи для проведення експертизи.

Суд звертає увагу, що позивачем та його представником суду не надані відповідні висновки експертів із тих самих питань, про які йдеться у заявленому клопотанні про призначення у справі будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи, хоча позивач як сусід відповідача мав змогу самостійно замовити проведення експертизи відносно меж внутрішньо-квартального проїзду замовивши таку експертизу чи декілька експертиз окремо і для цього було достатньо часу.

Пленум Верховного Суду України у п. 17 постанови №5 від 12.06.2009р. «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження по справі до судового розгляду» зазначив, що для з'ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, призначає експертизу, коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи і поданих доказів.

Таким чином, експертиза у цивільному процесі може призначатись тільки у тому випадку, коли за наявними у матеріалах справи документами неможливо вирішити справу по суті та висновок експерта є останнім доказом, який необхідний для вирішення справи по суті.

Суд звертає увагу на те, що предметом заявлених позовних вимог є знесення самочинно збудованого майна.

З урахуванням вимог ч. 1 ст. 103 ЦПК України експертиза може бути призначена тільки для вирішення питання чи є збудований об'єкт об'єктом самочинного будівництва.

Одночасно з цим суд зазначає, що в матеріалами справи наявні повідомлення про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об'єкта до експлуатації. В матеріалах справи наявні листи Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради відповідно до яких за результатами виїзду на місце встановлено, що на території домоволодіння відповідача виконані будівельно-монтажні роботи з будівництва надбудови приміщень житлового будинку та наявні усі дозвільні документи, які надають право на виконання будівельних робіт та засвідчують прийняття збудованого об'єкта в експлуатацію у встановленому законом порядку.

Будь-яких спростувань вищевказаних обставин позивачем не надано.

Отже з урахуванням вищевказаного, та дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання про призначення будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи.

Керуючись ст.ст. 10-13, 18, 103, 105, 261, 353, 354 ЦПК України, суд ,-

У х в а л и в :

Клопотання позивача щодо призначення будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи в рамках розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи: Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, Суворовська районна адміністрація Одеської міської ради, про знесення самочинно збудованого майна - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили в порядку ст. 261 ЦПК України.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Одеської області через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в пятнадцятиденний строк з дня її проголошення.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя