Справа № 369/8629/16-ц
Провадження №2/369/552/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.05.2018 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Пінкевич Н.С.,

при секретарі Водала А.Ю.

за участі представника позивача ОСОБА_1,

представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву про відвід судді по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, третя особа приватний нотаріус Києво-Святошинського районного нотаріального округу Бишивець Руслан Валерійович, ОСОБА_6 про визнання недійсним договорів, -

в с т а н о в и в :

У судовому засіданні 22 травня 2018 року представник відповідача ОСОБА_2 подав та підтримав заяву ОСОБА_4 відвід судді, оскільки є підстави сумніватись в об'єктивності та неупередженості судді при розгляді даної справи. Свої вимоги обґрунтовував тим, що заявлення відводу судді повинно мати наслідком його відвід, оскільки сторонам має сумніви в його неупередженості при розгляді справи. Також зазначив, що суддя вказала недосвідні дані в своїх деклараціях. Тому ОСОБА_7 звернуся до Генеральної прокуратури України із заявою про вчинення суддею кримінального правопорушення, а саме декларування недостовірної інформації. Тому дана обставина зачіпає особисті інтереси судді, яка з мотивів помсти або інших мотивів неприязного характеру буде продовжувати порушувати його права та законні інтереси, та як наслідок ухвалить незаконне, необґрунтоване та несправедливе рішення. За наявних обставин наявний конфлікт інтересів та суддя не зможе безсторонньо розглянути справу, що свідчать про її зацікавленість у розгляді і цієї справи.

У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 проти доводів заяви заперечував, просив відмовити в задоволенні.

Суд, заслухавши думку сторін, дослідивши заяву про відвід, вважає, що заявлений відвід з-підстав, вказаних у заяві, підлягає задоволенню частково.

Відповідно до ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об'єктивності судді; суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу; до складу суду не можуть входити особи, які є членами сім'ї, родичами між собою чи родичами подружжя; незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Подана заява не містить вищевказаних обставин.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є обставини, що викликають сумнів в неупередженості або необ'єктивності судді.

В частині 4 статті 36 ЦПК України прямо зазначено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді не може бути підставою для відводу.

Визначення юридичного змісту оціночної категорії «безсторонній суд» зумовлює необхідність врахування суб'єктивного та об'єктивного критеріїв безсторонності. Перший з них означає, що суддя має бути суб'єктивно вільним від упередженості при розгляді справи; другий - що суддя має забезпечити достатні гарантії для усунення будь-яких обґрунтованих сумнівів щодо його неупередженості.

Аналіз практики рішень ЄСПЛ з цього питання дає можливість прийти до висновку що критерієм порушення суб'єктивної складової даного поняття, можуть бути висловлювання судді по суті правової проблеми, яка порушена у позові, у засобах масової інформації до свого головування у суді при розгляді конкретної справи; не реагування судді на расистські висловлювання; якщо головуючий у справі, у пресі вжив висловлювання, які натякали на негативну оцінку заявника, ще до того, як суд під його головуванням повинен був винести рішення у справі тощо. Конкретизуючи суб'єктивний критерій, Суд підкреслює, що поки не доведено інше, діє презумпція особистої безсторонності судді. Суб'єктивна упередженість полягає, як правило, в умисних чи необережних діях суддів перед початком чи під час судового розгляду справи

Стосовно об'єктивної неупередженості в рішеннях ЄСПЛ зазначено, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об'єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості. Мова йде про ту довіру, яку суди повинні викликати в учасників цивільного процесу.

Об'єктивними обставинами, що можуть свідчити про упередженість суду, у практиці ЄСПЛ визнавались такі: члени суду, що мали розглядати справу, вже брали участь у ній у іншій процесуальній ролі, наприклад, прокурор, адвокат, суддя у суді нижчої інстанції тощо; суддя, що бере участь у справі про оспорювання законодавчих нормативних актів раніше висловлювався з цього приводу як консультант; наявність дискреційних повноважень у одного з суддів, що розглядають справу у колегіальному складі, участь судді у прийнятті законодавчих або підзаконних нормативних актів, на основі яких потім виноситься судове рішення тощо.

Тобто, особа, яка заявляє відвід судді, повинна довести на підставі доказів факт зацікавленості судді у розгляді справи, зважаючи на дію презумпції особистої неупередженості судді, яка діє до тих пір поки не доведено інше.

Як зазначено вище, підставами які викликають сумнів в об'єктивності та неупередженості судді є факт звернення ОСОБА_4 до Генеральної прокуратури України із заявою про вчинення кримінального правопорушення суддею Пінкевич Н.С.

Саме по собі звернення до Генеральної прокуратури України з заявою про вчинення суддею кримінального правопорушення не є безумовною підставою для відводу, зважаючи на дію презумпції особистої неупередженості суддів, яка діє до тих пір поки не доведено інше.

Будь-яких доказів на підтвердження факту упередженості суддів заявником не надано.

Крім того, слід зазначити, що з заявою до Генеральної прокуратури України ОСОБА_4 звернувся лише 21 травня 2018 року, тобто, за день до судового засідання, що свідчить про штучне створення відповідачем умов на підтвердження факту конфлікту інтересів з метою затягування розгляду справи.

За ст. 40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У такому випадку вирішення питання про відвід судді здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу.

За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Підстави для відводу та самовідводу визначаються ст. 36 ЦПК України.

Разом з тим, зважаючи, що представникам відповідача ОСОБА_2, ОСОБА_8, ОСОБА_9 на кожному судовому засіданні заявляються відводи з різних обставин, хоч заяви і підписуються відповідачем ОСОБА_4, штучно створюються обставини, які, на їх думку, матимуть вплив на суддю, але доказів на підтвердження не надають, суд приходить до висновку, що права ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_6 порушуються на розгляд справи в розумні строки, тому суддя підлягає відведенню від розгляду даної справи.

Враховуючи викладено та керуючись ст.ст. 36-40, ст.252 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Відвести суддю Пінкевич Н.С. від участі у розгляді справи.

Справу передати для повторного автоматизованого розподілу для заміни судді відповідно до ст. 33 ЦПК України.

Суддя