Справа № 183/2124/18
№ 2/183/2050/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 травня 2018 року

Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді Городецького Д.І.

секретаря Макаренко А.О.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Новомосковську цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в :

18 квітня 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ухвалою суду від 19 квітня 2018 року позовна заява була залишена без руху, позивачу наданий строк для усунення недоліків заяви.

24 квітня 2018 року позивач звернувся до суду з уточненою заявою, в якій усунув недоліки первісної заяви.

Ухвалою суду від 25 квітня 2018 року було відкрите провадження у справі.

11 травня 2018 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з клопотанням про проведення судового розгляду без його участі, позов підтримує в повному обсязі, просив суд задовольнити заявлені ним вимоги.

08 травня 2018 року відповідач ОСОБА_2 звернулася до суду з клопотанням про проведення судового розгляду без її участі, позовні вимоги визнає, просила суд розірвати шлюб, після розірвання шлюбу її прізвище залишити без змін.

У відповідності до частини 3 статті 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

В звязку з тим, що відповідач визнав позов, суд приходить до висновку про можливість ухвалення рішення у підготовчому судовому засіданні.

В обґрунтування позову ОСОБА_1 посилався на те, що 28 серпня 2004 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Індустріального районного управління юстиції м. Дніпропетровська був зареєстрований шлюб між ним і ОСОБА_3, актовий запис № 451, після реєстрації шлюбу ОСОБА_3 було присвоєне прізвище ОСОБА_1.

Від шлюбу мають дітей: ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1; ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2; ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_3; ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_4.

Позивач зазначив, що серпня 2017 року він та дружина не підтримують сімейні стосунки, не ведуть сумісне господарство, не проживають спільно, через різницю характерів, різницю поглядів на сімейні відносини та сімейні обовязки, внаслідок чого виникали непорозуміння, сварки. Саме в серпні 2017 року дружина забрала свої речі та стала проживати окремо, з зазначеного часу вони не підтримують стосунки. Зазначені обставини призвели до втрати почуття любові та поваги один до одного, подальше спільне життя та збереження шлюбу він вважає неможливим, ОСОБА_1 просив суд розірвати шлюб між ним та ОСОБА_8

Суд, дослідивши надані сторонами докази, приходить до наступного.

Судом встановлено, що 28 серпня 2004 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Індустріального районного управління юстиції м. Дніпропетровська був зареєстрований шлюб між сторонами, актовий запис № 451, після реєстрації шлюбу ОСОБА_3 було присвоєне прізвище ОСОБА_1, що підтверджується свідоцтвом про шлюб.

Сторони мають дітей: ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1; ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2; ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_3; ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_4, що підтверджується свідоцтвами про народження.

На підставі ст. 104 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

Відповідно до вимог ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.

Судом встановлено, що сторони з серпня 2017 року не підтримують шлюбні відносини, не ведуть спільне господарство, не проживають спільно, позивач втратив почуття любові та поваги до дружини, спільне життя і збереження шлюбу вважає неможливим, за таких обставин суд приходить до переконання, що подальше збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з подружжя, що мають істотне значення, і шлюб підлягає розірванню.

У відповідності до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

В звязку з наведеним, вимоги відповідача ОСОБА_2 є обґрунтованими, та вона має право після розірвання шлюбу має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися прізвищем, яке вона змінила у звязку з реєстрацією шлюбу.

В звязку з вищенаведеним, керуючись ст.ст. 76-81, 89, 258-259, 263-268 ЦПК України, суд,

у х в а л и в :

Позовні вимоги ОСОБА_1 - задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_5, РНОКПП НОМЕР_1, який проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_6) і ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_7, РНОКПП НОМЕР_2, яка проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_6), який зареєстрований 28 серпня 2004 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Індустріального районного управління юстиції м. Дніпропетровська, актовий запис № 451.

Після розірвання шлюбу залишити ОСОБА_2 прізвище ОСОБА_2.

Судові витрати покласти на позивача ОСОБА_1.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути поданою безпосередньо до Апеляційного суду Дніпропетровської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повне судове рішення складено 11 травня 2018 року.

Суддя Д.І. Городецький