Ухвала

5 травня 2018 року

м. Київ

справа № 623/2075/17

провадження № 61-17539 ск18

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Білоконь О. В. розглянув касаційну скаргу публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський акціонерний банк» в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський акціонерний банк»Славкіної Марини Анатоліївни на ухвалу Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 25 вересня 2017 року та постанову апеляційного суду Харківської області від 7 лютого 2018 року у справі за позовом публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський акціонерний банк»до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

ВСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство «Всеукраїнський акціонерний банк» в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський акціонерний банк» Славкіної Марини Анатоліївни(далі - ПАТ «ВіЕйБі Банк») через засоби поштового зв'язку 2 квітня 2018 року звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою на ухвалу Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 25 вересня 2017 року та постанову апеляційного суду Харківської області від 7 лютого 2018 року з пропуском строку, установленого частиною першою статті 390 ЦПК України

Як на підставу пропущення строку заявник посилається на те, що з 20 березня 2015 року розпочато процедуру ліквідації банку та призначено уповноважену особу Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ «ВіЕйБі Банк», у зв'язку із чим змінені робочі процеси у банку. Крім того, працівники юридичного підрозділу мають велике навантаження, пов'язане з великою кількістю позовних заяв до банку з приводу неповернення депозитних коштів вкладників. Враховуючи необхідність проведення інвентаризації майна та рахунків банку, зважаючи на вдосконалення процесу складання, погодження та підписання процесуальних документів на що потрібен додатковий час, вважає зазначене поважною причиною пропущення строку.

Наведені в клопотанні підстави поновлення процесуального строку не можна вважати поважними, оскільки заявник не зазначив, коли саме отримав копію постанови апеляційного суду Харківської області від 7 лютого 2018 року, не обґрунтовує та не надає доказів про те, що перешкоджало йому звернутися до суду із касаційною скаргою у передбачений законом строк з урахуванням того, що апеляційну скаргу було подано саме ПАТ «ВіЕйБі Банк», та оскаржувана постанова апеляційного суду оприлюднена в Єдиному державному реєстрі судових рішень 14 лютого 2018 року.

Додатково Верховний Суд враховує, що запровадження в ПАТ «ВіЕйБі Банк» тимчасової адміністрації, а згодом - початок ліквідаційної процедури, не впливають на поважність несвоєчасного подання касаційної скарги.

Європейський суд з прав людини зауважив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (Пономарьов проти України, № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 3 квітня 2008 року).

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Частиною третьою статті 393 ЦПК України встановлено, що касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Крім того, касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду, оскільки у порушення пункту 1 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі заявником невірно зазначено найменування суду, до якого подається скарга.

Відповідно до частини першої статті 388 ЦПК України судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

Пунктом 1 частини другої статті 36 Глави 5 «Верховний Суд» Закону України від 2 червня 2016 року № 1402-VІІ «Про судоустрій і статус суддів» встановлено, що Верховний Суд здійснює правосуддя як суд касаційної інстанції, а у випадках, визначених процесуальним законом, - як суд першої або апеляційної інстанції, в порядку, встановленому процесуальним законом.

За правилами, встановленими частиною першою статті 391 ЦПК України, касаційна скарга подається безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Втім, заявником у порушення зазначених правил 2 квітня 2018 року адресовано цю касаційну скаргу до Верховного Суду України.

За таких обставин, відповідно до вимог частини четвертої статті 392 ЦПК України, заявнику необхідно надати касаційну скаргу (у новій редакції), копії скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи.

Крім того, у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Згідно з підпунктом 9 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги на ухвалу суду юридичною особою або фізичною особою-підприємцем ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» з 1 січня 2018 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1 762 грн.

Враховуючи наведене, судовий збір за подання касаційної скарги становить 1 762 грн.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УДКСУ у Печерському районі м. Києва, , банк отримувача: ГУ ДКСУ у м. Києві, МФО: 820019, рахунок отримувача: 0007, ККДБ: 22030102.

На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Визнати підстави для поновлення процесуального строку на касаційне оскарження ухвали Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 25 вересня 2017 року та постанови апеляційного суду Харківської області від 7 лютого 2018 року за клопотанням публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський акціонерний банк» в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський акціонерний банк»Славкіної Марини Анатоліївни неповажними.

Касаційну скаргу публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський акціонерний банк» в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський акціонерний банк»Славкіної Марини Анатоліївни на ухвалу Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 25 вересня 2017 року та постанову апеляційного суду Харківської області від 7 лютого 2018 року залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк до 4 червня 2018 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настануть наслідки, передбачені законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О. В. Білоконь