Справа №: 4748/364/18
Провадження № 2/474/149/18
УХВАЛА

про залишення позову без руху

21.05.18 року

Суддя Врадіївського районного суду Миколаївської області Фасій В.В. при вирішенні питання щодо відкриття провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди,-

В С Т А Н О В И В:

У квітні 2018р. ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди спричиненої йому користування його онукою, без його відома його кредитною карткою, витрати за якою склали 10000 грн., з яких вона йому залишилася винна 6590 грн., та які він і просить стягнути. А також моральної шкоди в сумі 5000 грн.

В додатки до позову позивач надає висновок поліції про відсутність в діях ознак кримінального та адміністративного правопорушення, а також виписку банку по його картковому рахунку, щодо операцій з карткою, вчинені платником ОСОБА_1

Одночасно з позовною заявою позивачем надано клопотання про відстрочення сплати судового збору до винесення рішення у справі. Посилається на те, що він є пенсіонером.

Ознайомившись з матеріалами позову та вказаним клопотанням суд приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України, відстрочення та розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх оплати суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Як роз'яснив пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п. 29) постанови № 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

При цьому, у ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» перераховано вичерпний перелік осіб та умов, за яких суд може відстрочити сплату судового збору, а саме: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сімї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних прав, відшкодування шкоди здоровю.

Між тим клопотання ОСОБА_1 не містить належних та допустимих доказів на підтвердження викладених обставин про скрутне матеріальне становище та про не можливість сплатити судовий збір за предявлення позову в частині відшкодування матеріальної та моральної шкоди.

За такого, клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Відтак, надана позовна заява не відповідає вимогам ст.177 ЦПК України, про сплату судового збору, в частині відшкодування моральної шкоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України Про судовий збір, за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу (704,80 грн.), немайнового характеру - 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу (704,80 грн.).

Отже, в даному випадку позивач повинен сплатити судовий збір за дві вимоги майнового характеру що дає підстави для розрахунку судового збору у розмірі 1409,60 грн. (704,80 грн. х 2) та оригінали платіжних доручень надати до суду.

Крім того, слід зауважити, що відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобовязаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Проте, позивачем не додано до позову жодного документу на підтвердження існування обставин, викладених ним в позові та обґрунтованого розрахунку сум, що він просить стягнути з відповідача.

Враховуючи вищевикладене позивачу необхідно чітко визначити позовні вимоги, надати докази на обгрунтування позовних вимог (заволодіння кредитною карткою без відома власника, здійснення зняття коштів з карткового рахунку саме відповідачем, а не особою зазначеною у виписці по рахунку як платник ОСОБА_1, надати обґрунтований розрахунок сум, оплатити судовий збір та надати до суду документ, що підтверджує його сплату.

Положеннями ч. 1 ст. 185 ЦПК України, визначено, що суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За вказаних обставин, зазначений позов підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст. ст.175-177,185 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору, відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

У разі невиконання вимог судді, позовна заява буде вважатись неподаною і повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.В.Фасій