Справа № 202/4195/17
Провадження №2/202/257/2018
УХВАЛА

Іменем України

24 травня 2018 року Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська

у складі: головуючого судді - Слюсар Л.П.,

за участю секретаря - Дмитрієва Р.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Дніпро цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, приватного нотаріуса Дніпропетровського міського нотаріального округу ОСОБА_4 про визнання договору дарування недійсним та застосування правових наслідків недійсності договору, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду знаходиться вищевказана цивільна справа .

17.05.2018 року через канцелярію суду від представника позивача ОСОБА_5 надійшла заява про відмову від позову та закриття провадження у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, приватного нотаріуса Дніпропетровського міського нотаріального округу ОСОБА_4 про визнання договору дарування недійсним та застосування правових наслідків недійсності договору. Відповідно до заяви просив суд розглядати справу за відсутності позивача та представника позивача . Наслідки відмови від позову позивачу відомі.

Суд, розглянувши заяву, вивчивши матеріали справи вважає, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч.3 ст.13 ЦПК України учасник справи розпоряджаються своїми правами щодо предмету спору на власний розсуд.

Згідно з ч. 1 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

Відповідно до ч. 2 ст. 206 ЦПК України до ухвалення судового рішення у зв'язку з відмовою позивача від позову або визнанням позову відповідачем суд роз'яснює сторонам наслідки відповідних процесуальних дій, перевіряє, чи не обмежений представник відповідної сторони у повноваженнях на їх вчинення.

У своїй заяві представник позивача ОСОБА_5 вказала на те, що наслідки відмови від позову позивачу відомі, згідно довіреності, посвідченої 17.10.2016 року приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу ОСОБА_6, зареєстрованої в реєстрі за №474, ОСОБА_5 не обмежена у повноваженні на вчинення такої процесуальної дії, як відмова від позову.

Відповідно до ч. 3 ст. 206 ЦПК України у разі відмови позивача від позову суд постановляє ухвалу про закриття провадження у справі.

Частиною 5 ст. 206 ЦПК України передбачено, що суд не приймає відмову позивача від позову, визнання позову відповідачем у справі, в якій особу представляє її законний представник, якщо його дії суперечать інтересам особи, яку він представляє.

Оскільки відмова від позову не суперечить інтересам ОСОБА_1, наслідки закриття провадження у справі позивачу зрозумілі, підстав для неприйняття відмови від позову не встановлено, тому суд дійшов висновку про наявність правових підстав для прийняття відмови та у відповідності до п.4 ст. 255 ЦПК України закриття провадження у справі.

Керуючись: ст.206, ч.4 ст. 255 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Прийняти відмову ОСОБА_1 від позову до ОСОБА_2, ОСОБА_3, приватного нотаріуса Дніпропетровського міського нотаріального округу ОСОБА_4 про визнання договору дарування недійсним та застосування правових наслідків недійсності договору.

Провадження у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, приватного нотаріуса Дніпропетровського міського нотаріального округу ОСОБА_4 про визнання договору дарування недійсним та застосування правових наслідків недійсності договору - закрити.

Роз'яснити позивачу, що у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається. Наявність ухвали про закриття провадження у зв'язку з прийняттям відмови позивача від позову не позбавляє відповідача в цій справі права на звернення до суду за вирішенням цього спору.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Дніпропетровської області через суд першої інстанції, шляхом подачі у 15-ти денний строк з дня її проголошення апеляційної скарги.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів від дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК.

Суддя: Л.П.Слюсар