АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ХЕРСОНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 травня 2018 року м. Херсон

справа № 766/21200/17

провадження № 22-ц/791/515/18

Апеляційний суд Херсонської області в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого (суддя-доповідач)Пузанової Л.В.,
суддів:Склярської І.В.,
Чорної Т.Г.,
секретарРябченко А.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні апеляційну скаргу ОСОБА_5 на ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області у складі судді Дорошинської В.Е. від 11 грудня 2017 року в справі за позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_5, третя особа: ОСОБА_7, про зобов'язання вчинити певні дії,

встановив:

У грудні 2017 року ОСОБА_6 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_5, третя особа: ОСОБА_7, про зобов'язання вчинити певні дії, зокрема, зобов'язати відповідача здійснити за власні кошти ремонтні роботи по відновленню у відповідності до технічного паспорту стану будинку АДРЕСА_1, належного сторонам на праві спільної часткової власності.

Ухвалою від 05 грудня 2017 року суд відкрив провадження у зазначеній справі.

07 грудня 2017 року ОСОБА_6 звернувся до суду із заявою про вжиття заходів забезпечення поданого позову.

В обґрунтування необхідності вчинення наведеної процесуальної дії ОСОБА_6 зазначив, що ОСОБА_5 після набуття нею права спільної часткової власності на будинок АДРЕСА_1, почала проведення будівельних робіт, в тому числі шляхом знесення несучої стіни вказаного будинку.

Він (позивач) та третя особа ОСОБА_7 є співвласниками спірного будинку, із якими відповідач можливість проведення ремонтних робіт не погоджувала та в порушення положень ст. 36 Закону України «Про містобудівну діяльність» органи Державної архітектурно-будівельної інспекції про початок таких робіт не повідомляла.

Посилаючись на те, що відповідач продовжує здійснювати будівельні роботи, проведення яких призводить до руйнування та пошкодження домоволодіння в цілому, що в подальшому може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду про відновлення стану будинку, що існував до початку будівельних робіт, позивач просив суд вжити заходів забезпечення позову шляхом заборони ОСОБА_5, іншим особам, діючим від її імені, вчиняти будь-які дії, пов'язані із проведенням проектування, виконання підготовчих або будівельних робіт, включаючи роботи з реконструкції в домоволодінні АДРЕСА_1, без погодження таких робіт із іншими співвласниками наведеного домоволодіння та без наявності зареєстрованого у встановленому порядку в органах державної архітектурно-будівельної інспекції України повідомлення про початок виконання будівельних робіт та/або дозволу на початок і виконання будівельних робіт відповідно до містобудівного законодавства.

Ухвалою суду від 11 грудня 2017 року заяву задоволено.

В апеляційній скарзі ОСОБА_5 просить ухвалу суду скасувати та постановити нову ухвалу про відмову у задоволенні заяви про забезпечення позову, посилаючись на те, що ухвала постановлена з порушенням норм процесуального права, а висновки суду щодо наявності підстав для вжиття заходів забезпечення позову у обраний позивачем спосіб не відповідають обставинам справи та зроблені без врахування Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 466 від 13 квітня 2011 року із подальшими змінами.

У письмово викладеному відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_6 не визнав доводи скарги і вказав на те, що забезпечення позову у обраний ним та визначений судом спосіб не порушує прав та інтересів учасників судового процесу, в тому числі відповідача, а скасування таких заходів може призвести до наслідків, що унеможливлять вирішення спору по суті, оскільки проведення будівельних робіт без згоди інших співвласників та наявності повідомлень/дозволів державних органів (у разі необхідності) може унеможливити відновлення стану, що існував до порушення.

Відповідно до ч.1 ст.351 ЦПК України судом апеляційної інстанції у цивільних справах є апеляційний суд, у межах апеляційного округу якого (території, на яку поширюються повноваження відповідного апеляційного суду) знаходиться місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Згідно із пунктом 8 Перехідних положень ЦПК України до утворення апеляційних судів в апеляційних округах їхні повноваження здійснюють апеляційні суди, у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

Враховуючи, що наразі апеляційні суди в апеляційних округах не утворені, справа підлягає перегляду в апеляційному порядку Апеляційним судом Херсонської області, у межах територіальної юрисдикції якого перебуває Херсонський міський суд Херсонської області, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

Заслухавши доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість судового рішення в межах, визначених ст.367 ЦПК України, апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ зробив висновок про те, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з таких підстав.

Відповідно до положень ст.151 ЦПК України в редакції, що діяла на час постановлення оскаржуваної ухвали, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, може вжити передбачені цим Кодексом заходи забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Згідно зі ст.152 ЦПК України 2004 року одним із видів забезпечення позову є заборона вчиняти певні дії.

Аналогічні положення містить ЦПК України в редакції, що діє на час розгляду справи судом апеляційної інстанції.

Зокрема, ч.2 ст.149 цього Кодексу передбачено, що забезпечення позову допускається як до пред'явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має звернутися до суду.

Як роз'яснив Пленум Верховного Суду України в постанові від 22 грудня 2006 року №9, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з'ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв'язку із застосуванням відповідних заходів (п.4 постанови).

Із змісту позовної заяви та доданих до неї документів вбачається, що між сторонами виник спір щодо здійснення права спільної часткової власності на нерухоме майно та його утримання. У спірних правовідносинах позивач вбачає порушення своїх прав як співвласника домоволодіння у проведенні відповідачем будівельних робіт з капітального ремонту належної їй на праві власності частини домоволодіння, яка не виділялася у натурі, без погодження з іншими співвласниками та без повідомлення в установленому законом порядку компетентних державних органів, що призводить до руйнування всього будинку.

Факт виконання відповідачем будівельних робіт з реконструкції належної їй частини домоволодіння, розташованого в м.Херсоні по вул.Шмідта,45, яка в натурі не виділялася, з її розширенням за рахунок прибудови без оформлення права на їх виконання підтверджено актом обстеження житлового будинку, затвердженим головою Дніпровської районної у м.Херсоні ради 16.11.2017 року, інформацією, наданою Управлінням з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради 26.12.2017 року №533/01.25П, та не заперечується самою ОСОБА_5, яка застосовані судом заходи забезпечення позову вважає такими, що порушують її право здійснювати поточний ремонт частини житлового будинку, яка знаходиться у її користуванні.

Разом з тим, відповідно до затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року №466 з послідуючими змінами Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт термін «будівельні роботи» визначено як роботи з нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту.

Враховуючи, що виконання ОСОБА_5 будівельних робіт в домоволодінні №45 по вул.Шмідта в м.Херсоні, яке належить сторонам на праві спільної часткової власності, без погодження таких робіт з іншими співвласниками та без наявності зареєстрованого в установленому законом порядку у компетентних державних органах повідомлення про початок виконання будівельних робіт та/або дозволу на початок та виконання будівельних робіт відповідно до містобудівного законодавства може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист чи поновлення порушених прав позивача як співвласника нерухомого майна, колегія суддів погоджується з висновком суду щодо необхідності забезпечення пред'явленого ОСОБА_6 позову у обраний ним спосіб, який є співмірним із заявленими позовними вимогами.

Доводи апеляційної скарги не ґрунтуються на законі та як такі, що висновки суду не спростовують, підлягають відхиленню.

Так, доводи відповідача про те, що чинним законодавством не передбачено отримання дозволу співвласника на проведення поточного ремонту, колегія суддів до уваги не приймає, оскільки застосований судом вид забезпечення позову не обмежує дій відповідача щодо здійснення поточного ремонту, а стосується лише будівельних робіт, до яких згідно з наведеним вище Порядком виконання підготовчих та будівельних робіт поточний ремонт не відноситься.

З огляду на наведене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, тому підстави для його скасування та постановлення нового судового рішення про відмову у задоволенні заяви позивача про забезпечення позову відсутні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 367,374, 375 ЦПК України, суд

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_5 відхилити.

Ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області від 11 грудня 2017 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Верховного Суду шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий Л.В. Пузанова

Судді: І.В. Склярська

Т.Г. Чорна

Повний текст постанови складено 17 травня 2018 року

Суддя Л.В. Пузанова