Справа № 369/3338/17
Провадження № 2/369/2184/17
УХВАЛА

Іменем України

19.09.2017 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі головуючої судді Ковальчук Л.М., при секретарі Завойській В.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника відповідача ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сімєю чоловіка та жінки без шлюбу та визнання права власності на 1/2 частини квартири,

В С Т А Н О В И В:

Представник відповідача ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про скасування заходів забезпечення позову, які були застосовані згідно ухвали судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 28 березня 2017 року.

Свою заяву представник відповідача ОСОБА_1 обґрунтовував тим, що ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 28 березня 2017 року задоволено заяву ОСОБА_2 про забезпечення позову, з тих підстав, що вказана квартира є предметом поділу в даному спорі.

Звертаючись з даною заявою до суду представник відповідача ОСОБА_1 вказав на те, що при накладенні арешту на майно суд не звернув увагу, що заявником не було дотримано вимог, передбачених ст. 151 ЦПК України. Під час звернення із заявою про забезпечення позову, безпідставно, необґрунтовано та з порушенням норм процесуального права прийнято ухвалу про забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру без зазначення причин, з яких необхідно забезпечити позов.

Враховуючи викладене, представник відповідача ОСОБА_1 просив скасувати вжиті заходи забезпечення позову на підставі ухвали Києво-Святошинського районного суду Київської області від 28 березня 2017 року.

У судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_1 заяву підтримав та просив її задовольнити.

У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_2 заперечував проти задоволення заяви.

Суд, вислухавши думку учасників процесу, дослідивши наявні матеріали справи, дійшов висновку, що заява про скасування заходів забезпечення позову не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 154 ЦПК України особа, щодо якої вжито заходи забезпечення позову без її повідомлення, протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали може подати до суду заяву про їх скасування.

Згідно роз»яснень пленуму Верховного Суду України, що містяться у постанові № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» метою вжиття заходів забезпечення позову є охорона матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують за його позовом реальне виконання позитивно прийнятого рішення, у разі прийняття такого.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_2 звернулася з позовом до ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сімєю чоловіка та жінки без шлюбу та визнання права власності на 1/2 частини квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 28 березня 2017 року задоволено заяву ОСОБА_2 про забезпечення позову та накладене арешт на квартиру АДРЕСА_2.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 28 квітня 2017 року виправлено описку в ухвалі судді Києво-Святошинського районного суду Київської області про забезпечення позову від 28 березня 2017 року, де зазначено: «накласти арешт на квартиру АДРЕСА_3, яка належить на праві власності ОСОБА_1».

В обґрунтування заяви про скасування заходів забезпечення позову представник відповідача ОСОБА_1 зазначив, що ухвала суду про забезпечення позову є необґрунтованою, оскільки судом не зазначено про причини, у звязку з якими необхідно забезпечити позов, а також обґрунтування необхідності застосування такого виду забезпечення позову.

Згідно вимог ч. 3 ст. 152 ЦПК України види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Отже, заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватись лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може призвести до порушення прав і законних інтересів інших осіб або учасників процесу.

Відповідно до положень постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільно-процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 22.12.2006 року, заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що скасування заходів забезпечення позову може призвести до труднощів або зробить неможливим виконання рішення суду, оскільки між сторонами виник спір щодо квартири № 309 по вул. В. Лобановського в с. Чайки Києво-Святошинського району Київської області.

Доводи представника відповідача ОСОБА_1, викладені у заяві, та у судовому засіданні, не спростовують необхідності скасування вжитих заходів забезпечення позову у справі, а тому не підлягає задоволенню у відповідності до вимог ст. ст. 151, 153, 154 ЦПК України.

Вислухавши думку учасників процесу, дослідивши письмові матеріали справи суд дійшов висновку, що заява не підлягає задоволенню, оскільки при застосуванні вжитих згідно ухвали суду від 28 березня 2017 року заходів забезпечення позову суд з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчився, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду в разі задоволення позову, а враховуючи, що нерухоме майно, на яке позивач просила накласти арешт, є предметом даного спору, відмовляє у задоволенні заяви.

Враховуючи викладене, суд відмовляє у задоволенні заяви у зв'язку з відсутністю підстав для скасування заходів забезпечення позову.

Керуючись ст. ст. 151, 154 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви представника відповідача ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сімєю чоловіка та жінки без шлюбу та визнання права власності на 1/2 частини квартири відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Київської області через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня винесення ухвали або отримання копії ухвали.

Суддя Л.М. Ковальчук