Справа № 390/1732/17
Провадження №2/390/780/17
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"20" вересня 2017 р. м. Кропивницький

Суддя Кіровоградського районного суду Кіровоградської області Пасічник Д.І., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1, про продовження строків прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою про продовження строків прийняття спадщини.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, судом встановлено, що вона подана до суду з порушенням вимог ст. ст. 119-120 ЦПК України, а саме: в позовній заяві не вказано ім'я (найменування) відповідача, його місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі, а також в матеріалах справи відсутня письмова відмова нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, що дає підстави вважати, що позивач не звертався до нотаріуса з метою оформлення спадщини у встановленому законом порядку.

Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» передбачено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК ( 435-15 ). Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади, в особі відповідних органів місцевого самоврядування, за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; 3) зміст позовних вимог; 4) ціну позову щодо вимог майнового характеру; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; 6) зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; 7) перелік документів, що додаються до заяви.

Крім того, позивачкою не сплачено судовий збір, оскільки відповідно до ст.1, ст.4 ч.1, 2 Закону України «Про судовий збір» судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів і включається до складу судових витрат. Судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Ставка судового збору за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру становить 0,4 розміри прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до вимог ст.121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Оскільки позовна заява подана без додержання позовних вимог, встановленими ст.ст. 119, 121 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 82, 119, 120, 121, 208-210 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1, про продовження строків прийняття спадщини - залишити без руху.

Повідомити позивачці про необхідність у строк не більше 5 днів з дня отримання ухвали усунути зазначені недоліки заяви, а саме: вказати ім'я (найменування) відповідача, його місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; надати письмову відмову нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальних дій; подати до суду підтвердження про сплату судового збору.

Роз'яснити позивачці, що в разі не усунення недоліків в зазначений вище строк заява буде вважатися неподаною та їй повернута, що не позбавляє її права повторного звернення до суду із позовною заявою на загальних підставах.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя /підпис/

Згідно з оригіналом

Суддя Кіровоградського районного суду

Кіровоградської області ОСОБА_2