Справа № 216/2380/17
Провадження № 2/216/1698/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07.09.2017 м.Кривий Ріг

Дніпропетровська область

Центрально-Міський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі головуючого судді Онопченка Ю.В.

за участю секретаря судового засідання Нестеренко В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі № 8 в приміщенні суду в місті Кривому Розі Дніпропетровської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, суд

В звязку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється на підставі ч.2 ст. 197 ЦПК України

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідачки про розірвання шлюбу посилаючись на ті обставини, що 28 квітня 2016 року він зареєстрував шлюб з відповідачкою Пахомовою ОСОБА_3 Дошлюбне прізвище відповідачки «Пахомова». Від шлюбу сторони не мають неповнолітніх дітей. Причиною припинення шлюбно-сімейних відносин слугувало те, що сторони мають різні погляди на життя, відсутнє взаєморозуміння. В період з серпня 2015 року по вересень 2016 року позивач перебував в зоні проведення антитерористичної операції. Після повернення з зони проведення АТО, позивач зрозумів, що у нього з відповідачкою різні погляди на життя, вони віддалилися один від одного. З цього приводу встановилися неприязнені стосунки, були втрачені почуття любові та поваги. З грудня 2016 року сторони припинили шлюбні відносини, не ведуть спільного господарства. Сімя носить формальний характер, розпалася остаточно і відновлювати її недоцільно, так як належної сімї сторони не створили і вже створити не можуть.

Представник позивача у судове засідання не зявилася, надала суду заяву з проханням розглядати справу у її відсутність, позов підтримала, просила шлюб розірвати.

Відповідачка у судове засідання не зявилася, про час і місце судового засідання повідомлялася належним чином, надала суду заяву про розгляд справи у її відсутність, позов визнала.

Суд, дослідивши письмові матеріали справи, приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

У судовому засіданні встановлено, що подружжя перебуває у шлюбі з 28 квітня 2016 року. Шлюб зареєстрований Дзержинським районним у місті ОСОБА_4 відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис № 118. Дошлюбне прізвище відповідачки «Пахомова». Від шлюбу сторони не мають неповнолітніх дітей. Причиною припинення шлюбно-сімейних відносин слугувало те, що сторони мають різні погляди на життя, відсутнє взаєморозуміння. В період з серпня 2015 року по вересень 2016 року позивач перебував в зоні проведення антитерористичної операції. Після повернення з зони проведення АТО, позивач зрозумів, що у нього з відповідачкою різні погляди на життя, вони віддалилися один від одного. З цього приводу встановилися неприязнені стосунки, були втрачені почуття любові та поваги. З грудня 2016 року сторони припинили шлюбні відносини, не ведуть спільного господарства. Сімя носить формальний характер, розпалася остаточно і відновлювати її недоцільно, так як належної сімї сторони не створили і вже створити не можуть. На примирення сторони не погоджуються, наполягають на розірванні шлюбу, суд вважає, що за таких обставин сімя не може бути відновлена, шлюб носить формальний характер, а тому підлягає розірванню.

Відповідно до ч. 2 ст. 104 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

Згідно із ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного із подружжя на підставі рішення суду відповідно до ст. 110 цього Кодексу.

Статтею 112 СК України визначено, що суд зясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя.

Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Статтею 113 СК України передбачено, що особа, яка змінила своє прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Оскільки позивачка при реєстрації шлюбу змінила прізвище, то вона має право після розірвання шлюбу залишити його.

Ураховуючи викладене, суд приходить до висновку про те, що позов слід задовольнити та розірвати шлюб між сторонами, оскільки вони однією сімєю не проживають, спільне господарство не ведуть, мають різні інтереси та погляди на життя, втратили почуття любові й поваги один до одного, шлюбно-сімейні відносини між ними припинені та поновлені бути не можуть, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити їхнім інтересам, а також положенням ст. 51 Конституції України, відповідно до яких шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 104, 105, 110, 112, 113 СК України, ст. ст. 10, 11, 60, 88, 212-215 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_5, зареєстрований 28 квітня 2016 року в Дзержинському районному у місті ОСОБА_4 відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис № 118, розірвати.

Після розірвання шлюбу Пахомовій ОСОБА_3 залишити прізвище Пахомова-Литвин.

Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їх права та обовязки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до апеляційного суду Дніпропетровської області через Центрально - Міський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подачі апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подачі апеляційної скарги рішення суду, якщо його не було скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Ю.В. Онопченко