Справа №2-н/756/393/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 вересня 2017 року суддя Оболонського районного суду м. Києва Луценко О.М., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1, боржник: ТОВ « Боргова агенція « Пристав» про видачу судового наказу про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати та середнього заробітку за час затримки розрахунку та відшкодування моральної шкоди,-

ВСТАНОВИВ:

Заявник ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати та середнього заробітку за час затримки розрахунку та відшкодування моральної шкоди з ТОВ « Боргова агенція « Пристав».

В поданій заяві заявник просить видати судовий наказ про стягнення заборгованості у розмірі 17 669,05 грн.та моральну шкоду в розмірі 3000,00грн.

У відповідності до положень ст. 96 ЦПК України судовий наказ може бути видано, у разі якщо заявлено вимогу про стягнення нарахованої, але не виплаченої працівникові суми заробітної плати.

Згідно з п. 2 ч. 3 ст. 100 ЦПК України суддя відмовляє у прийнятті заяви про видачу судового наказу, у разі якщо із заяви і поданих документів вбачається спір про право.

Як роз'яснено у п. 9 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 23 грудня 2011 року N 14 «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження» наявність спору про право, яке є підставою для відмови у прийнятті заяви про видачу судового наказу, вирішується суддею у кожному конкретному випадку, виходячи із характеру та обґрунтованості заявленої матеріально-правової вимоги і документів, доданих до заяви. Наявність спору можна встановити відсутністю документів, що підтверджують наявність суб'єктивного права у заявника; документів, що підтверджують порушення суб'єктивного права або документів, що підтверджують виникнення права вимоги.

Згідно з п.13 вказаної постанови, якщо заявлено вимогу про стягнення нарахованої, але не виплаченої працівникові суми заробітної плати, судовий наказ може бкти видано не лише на суму заборгованості із заробітної плати, а й на суму компенсації за порушення строків її виплати, оскільки вона входить до структури заробітної плати. До заяви має бути додано докази перебування у трудових відносинах із боржником, а підтвердженням суми, яка стягується, може бути будь-який належно оформлений документ, що вказує на розмір нарахованої заробітної плати та компенсації за порушення строків її виплати, зокрема, довідка бухгалтерії боржника, розрахунковий лист чи копія платіжної відомості тощо. Не допускається розгляд вимог про стягнення заробітної плати у разі наявності спору щодо розміру заборгованості чи права на її отримання.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що дана заява не підлягає розгляду в порядку наказного провадження, виходячи із наступного.

Як вбачається з заяви про видачу судового наказу, ОСОБА_1 просить видати судовий наказ про стягнення з ТОВ Боргова агенція «Пристав» на її користь нарахованої, але не виплаченої заробітної плати з урахуванням середнього заробітку за час затримки розрахунку в сумі 17 669,05 грн., однак до заяви про видачу судового наказу не додано довідку ТОВ Боргова агенція «Пристав» про існуючу заборгованість та не надано докази погодження такого розрахунку з боку боржника.

Таким чином, суд вважає, що із заяви про видачу судового наказу та доданих до неї документів вбачається спір про право у зв'язку із відсутністю належно оформлених документів, що вказують на розмір компенсації за порушення строків виплати заробітної плати.

Згідно з п.1 ч.3 ст.100 ЦПК України суддя відмовляє у прийнятті заяви про видачу судового наказу, у разі якщо із заяви і поданих до неї документів вбачається спір про право.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 96, 100, 101 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у відкритті наказного провадження в справі за заявою ОСОБА_1, боржник: ТОВ « Боргова агенція « Пристав» про видачу судового наказу про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати та середнього заробітку за час затримки розрахунку та відшкодування моральної шкоди.

Роз'яснити заявнику право на звернення до суду із позовом в порядку цивільного судочинства;

Відмова у прийнятті заяви унеможливлює повторне звернення з такою самою заявою. Заявник у цьому випадку має право звернутися з тими самими вимогами у позовному порядку.

Ухвала може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом 5 днів з дня її отримання;

Ухвала набирає законної сили після закінчення строків на її апеляційне оскарження.

Суддя О.М. Луценко