У Х В А Л А

08 вересня 2017 року суддя Приморського районного суду м. Одеси Ільченко Н.А. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Добробуд ЛТД», ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання майнових прав на обєкт інвестування, визнання недійсним договору про пайову участь у будівництві, визнання недійсним договору купівлі-продажу,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду із вищезазначеною позовною заявою, згідно якої вимагає:

1.визнати за ним майнові права:

-на квартиру АДРЕСА_1;

-на квартиру №316а в будинку №5/2 по вул. Гагарінське плато в м.Одесі;

2.визнати недійсним договір про пайову участь у будівництві обєкта нерухомості, укладений між ТОВ «Добробут ЛТД» та ОСОБА_2;

3.визнати недійсним договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1, укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_3, посвідчений 09.06.2017 року ПНОМНО ОСОБА_4 за р.№1239.

Одночасно, позивач звернувся до суду із клопотанням про відстрочення сплати судового збору до дня проведення першого судового засідання у даній справі, яка мотивована тим, що на даний момент позивач позивач не має можливості сплатити необхідну суму судового збору, адже зважаючи на його поточний матеріальний стан, така сума є значною для нього.

У відповідності до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» суд, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, ж врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад: довідка про доходи, про склад сімї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сімї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Відповідно до розяснень, які містяться у п.29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» (із змінами та доповненнями від 25 вересня 2015 р.) клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Таким чином, суд відстрочує та розстрочує судові витрати, зменшує їх або звільняє від їх оплати при наявності беззаперечних доказів, які підтверджували б матеріальний стан платника.

Позивачем не надано суду доказу на підтвердження того факту, що його матеріальне становище тяжке.

Наведені положення закону передбачають, що відстрочення сплати судового збору або зменшення розміру сплати судового збору є правом суду, а не його обовязком.

Статтею 129 Конституції України однією із основних засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

За таких обставин, підстави, передбачені ст.8 Закону України «Про судовий збір» для відстрочення сплати судового збору, відсутні.

Разом з тим, подана позивачем уточнена позовна заява не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних вимог майнового та немайнового характеру.

Згідно Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру сплачується 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до п.2 ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», у разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Так, позивачем при зверненні не сплачено судовий збір у розмірі 8000 грн. за вимоги майнового характеру та 1280 грн. (640грн. * 2) за вимоги немайнового характеру..

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 9 280 грн. та надати суду докази на підтвердження сплати судового збору.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України позовна заява, подана без додержаних вимог, викладених у статтях 119-120 ЦПК України або не сплачено судовий збір, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.. 8 Закону України «Про судовий збір», ст.ст. 121, 208-210 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_5 про відстрочення сплати судового збору за його позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Добробуд ЛТД», ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання майнових прав на обєкт інвестування, визнання недійсним договору про пайову участь у будівництві, визнання недійсним договору купівлі-продажу.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Добробуд ЛТД», ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання майнових прав на обєкт інвестування, визнання недійсним договору про пайову участь у будівництві, визнання недійсним договору купівлі-продажу залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки уточненої позовної заяви у термін пять днів з дня отримання позивачем копії ухвали суду про залишення уточненої позовної заяви без руху. Розяснити, що інакше уточнена позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Одеської області через Приморський районний суд м.Одеси шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня отримання копії ухвали.

Суддя: Н.А. Ільченко

"08" вересня 2017 р.