КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ПОЛТАВИ
Справа №552/1738/16-ц
Провадження № 2-п/552/32/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.09.2017 року Київський районний суд м. Полтави в складі:

головуючого судді Васильєвої Л.М.

при секретарі Орламенко А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Полтава цивільну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про перегляд заочного рішення,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Київського районного суду м. Полтави перебувала цивільна справа за позовною заявою ПАТ « Правекс Банк» до ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Заочним рішенням суду від 09.06. 2016 року позовні вимоги задоволенні повністю.

Відповідачі звернулися до суду із завою про перегляд заочного рішення, зазначивши , що вони, як відповідачі, були відсутні у судовому засіданні , бо не отримували судових повідомлень. Окрім того не згодні з рішенням суду ще і з тих підстав, що вони , будучи відсутніми під час розгляду справи, були позбавлені можливості подати до суду заяву про застосування позовної давності. Просили скасувати заочне рішення суду та призначити справу у загальному порядку.

ОСОБА_1 та його представник адвоката ОСОБА_5 у судовому засіданні підтримали заяву, просили її задовольнити.

Інші відповідачі у судове засідання не з»явились, надали заяви про розгляд справи у їхню відсутність.

Позивач надав заяву про розгляд справи у відсутність їхнього представника та заперечення, в яких просив відмовити у задоволенні заяви.

Дослідивши матеріали справи суд дійшов до наступних висновків

Матеріали справи містять відомості про те, що суд направляв відповідачам повідомлення про час і місце розгляду справи рекомендованою кореспонденцією з повідомленням про її вручення, однак повідомлення повертали до суду із відміткою про повернення у зв»язку із закінченням терміну зберігання.

Частиною 5 ст. 74 ЦПК України передбачено, що судова повістка разом із розпискою, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається поштою рекомендованим листом із повідомленням або через кур'єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншою особою, яка бере участь у справі. Стороні чи її представникові за їх згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам цивільного процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку.

У разі ненадання особами, які беруть участь у справі, інформації щодо їх адреси, судова повістка надсилається: юридичним особам та фізичним особам - підприємцям - за адресою місцезнаходження (місця проживання), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців; фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

У разі відсутності осіб, які беруть участь у справі, за такою адресою, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином.

Частинами 1 і 2 ст. 77 ЦПК України передбачено, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов'язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо особа за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Заявники не повідомляли позивача та суд про зміну свого місця проживання.

Так із довідки УДМС в Полтавській області убачається, що відповідачі зареєстровані за адресою ІНФОРМАЦІЯ_1, що також підтверджується заявами відповідачів про перегляд заочного рішення та поясненнями відповідача ОСОБА_1 у судовому засіданні.

Саме за місцем реєстрації відповідачів суд направляв судові повідомлення про час і місце розгляду справи відповідачам, а отже відповідно до вимог ч. 5 ст. 74 ЦПК України відповідачі є такими, що належним чином повідомлені про час і місце розгляду справи.

Та обставина, що відповідачі ОСОБА_1 та ОСОБА_4, тимчасово по 31 травня 2016 року, не проживали за місцем своєї реєстрації не може слугувати підставою для визнання причини їхньої неявки у судове засідання поважною, тим більше що за адресою їхньої реєстрації проживали їхні діти, відповідачі по справі, ОСОБА_2 , ОСОБА_3, які також зареєстровані за вказаною адресою.

Як на одну із підстав для перегляду заочного рішення заявники посилаються на те, що вони не звертались до суду із заявою про застосування позовної давності.

Застосування до вказаних правовідносин позовної давності з тих підстав, на які посилаються заявники, є спірним питанням.

Із практики Верховного Суду України щодо ухвалення та перегляду судами заочного рішення у цивільних справах зазначено, що: «Правильною є практика тих судів, які скасовують заочне рішення лише за наявності двох підстав, визначених у ст. 232 ЦПК, зокрема, якщо буде встановлено, що відповідач, який був належним чином повідомлений про час та місце судового розгляду, не зявився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи».

Як убачається із заяви про перегляд заочного рішення заявники не посилаються, а в судовому засіданні не надали докази, про наявність саме двох підстав для скасування заочного рішення, а саме доказів, які б мали істотне значення для правильного вирішення спору.

Ч. 1 ст. 232 ЦПК України передбачено, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи

З урахуванням того, що матеріали справи не містять жодного доказу, які б мали істотне значення для вирішення справи , суд не знайшов підстав для скасування заочного рішення.

Керуючись ст.232 ЦПК України,-

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про перегляд заочного рішення Київського районного суду м. Полтави від 09 червня 2016 року.

Заочне рішення суду може бути оскаржене в загальному порядку , встановленому ЦПК України. Строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватись з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Головуючий Л.М. Васильєва