Справа № 461/5311/17
Провадження №2/461/1326/17
У х в а л а

"31" серпня 2017 р. суддя Галицького районного суду м. Львова Зубачик Н.Б., розглянувши матеріали зустрічної позовної заяви ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Обєднання співвласників багатоквартирного будинку «Стрийська, 6», за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_3 міської ради про визнання права власності

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1, ОСОБА_2 звернулися до суду із зустрічною позовною заявою до Обєднання співвласників багатоквартирного будинку «Стрийська, 6», за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_3 міської ради, в якій просять визнати за ОСОБА_2 право власності на гараж, який розташований за адресою: м.Львів, вул. Стрийська, 6 Ж, площею 17,7 кв.м та гараж, який розташований за адресою: м.Львів, вул. Стрийська, 6 З, площею 20,4 кв.м, також просить визнати за ОСОБА_1 право власності на гараж, який розташований за адресою: м.Львів, вул. Стрийська, 6 Г, площею 17,4 кв.м та гараж, який розташований за адресою: м.Львів, вул. Стрийська, 6 В, площею 17,2 кв.м.

Судом встановлено, що заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.119 ЦПК України, а саме не в повному обсязі сплачено судовий збір.

Згідно п.16 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною п'ятою статті 216, статтею 1212 ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 ЦПК такий обов'язок покладається на позивача (у тому числі і в тих випадках, коли правові наслідки у виді повернення майна застосовуються за ініціативою суду, наприклад, при визнанні договору недійсним згідно з частиною п'ятою статті 216 ЦК).

Таким чином, позивачам необхідно сплатити судовий збір відповідно до вимог ЗУ «Про судовий збір», а саме в розмірі 1 % ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімум для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімум для працездатних осіб за кожну майнову вимогу.

Відповідно до ч.1 ст.121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що постановляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

На підставі вищевикладеного, суд вважає, що позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши позивачу 5-ти денний строк для усунення недоліків з дня отримання ним ухвали.

Керуючись ст.ст.119, 121 ЦПК України, Законом України «Про судовий збір», суд

у х в а л и в :

зустрічну позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Обєднання співвласників багатоквартирного будинку «Стрийська, 6», за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_3 міської ради про визнання права власності залишити без руху.

Надати позивачу 5-ти денний строк для усунення недоліків позовної заяви з моменту отримання копії ухвали.

У випадку невиконання даної ухвали про залишення заяви без руху, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала остаточна, оскарженню не підлягає.

Суддя Зубачик Н.Б.