Провадження № 2/761/6911/2017
У Х В А Л А

04 вересня 2017 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Осаулов А.А., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, -

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2017 року Позивач звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири.

Позовна заява залишається без руху для усунення недоліків, виходячи з наступного.

Згідно ч. 5 ст. 119 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

На підтвердження оплати судового збору позивачем додано до позовної заяви дублікати квитанції про сплату №0.0.838179028.1 від 29.08.2017 року про сплату судового збору у розмірі 1600,00 грн. та № 0.0.838178745.1 від 29.08.2017 року про сплату судового збору у розмірі 922,47 грн.

На виконання вимог частини другої статті 9 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI "Про судовий збір", суд перед відкриттям провадження у справі перевірив зарахування судового збору, сплаченого позивачем за вказаним платіжним дорученням, до спеціального фонду Державного бюджету України.

Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у своїй постанові № 10 від 17.10.2014 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз'яснив, що «відповідно до частини другої статті 9 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI "Про судовий збір" суд перед відкриттям провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. У зв'язку із цим суд повинен перевірити, щоб платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою, що додаються до позовної заяви (заяви, скарги), містили відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. При цьому, наприклад, платіжне доручення повинно бути підписано відповідальним виконавцем банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату надходження та дату виконання платіжного доручення (пункт 2.14 Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, затвердженої постановою Правління Національного банку України від 21 січня 2004 року № 22 (зі змінами)).

Оскільки законодавством не встановлено певного порядку проставлення на розрахункових документах на переказ коштів відмітки про зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України, суди, виконуючи наведені вище вимоги закону, повинні перевіряти таке зарахування, використовуючи способи, передбачені Цивільним процесуальним кодексом України, зокрема в разі необхідності отримувати таку інформацію з Державної казначейської служби України, що забезпечує казначейське обслуговування цього фонду.

Відповідні документи подаються до суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути належним доказом сплати судового збору (пункт 26)».

На доданих до позовної заяви квитанціях про сплату судового збору у розмірі 1600,00 грн. та 922,47 грн. відсутні підпис уповноваженої посадової особи банку, скріплений печаткою установи банку та відмітка про зарахування суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Крім цього, під час здійснення перевірки зарахування судового збору за квитанціями про сплату за допомогою комп'ютерної програми автоматизованої системи документообігу «Комп'ютерна програма «Д-3» було встановлено, що сплата судового збору за вищезазначеними квитанціями до спеціального фонду Державного бюджету України не підтверджені.

Таким чином, квитанції №0.0.838179028.1 від 29.08.2017 року про сплату судового збору у розмірі 1600,00 грн. та № 0.0.838178745.1 від 29.08.2017 року про сплату судового збору у розмірі 922,47 грн. не є належними доказами оплати судового збору.

Виходячи з наведеного, позивачем має бути надано суду документ на підтвердження того, що судовий збір перерахований до державного бюджету або оплатити судовий збір в на реквізити зазначені нижче та подати суду оригінал відповідної квитанції.

Оплата судового збору повинна бути здійснена на р/р 0011, , МФО 820019, Код платежу 22030001, призначення платежу - сплата судового збору за подання позовної заяви, Одержувач -УДКСУ в Шевченківському районі м. Києва, банк одержувач -ГУ ДКУ в м. Києві.

Крім того, суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою сплачується судовий збір в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Оскільки ціна позову становити 92 246,00 грн., то судовий збір у сумі повинен складати 922,46 грн.

Відтак, суд позбавлений можливості вирішити питання про відкриття провадження у справі, оскільки заява містить недоліки (не відповідає вимогам ст.ст. 119, 120 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 119, 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст. 121 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви на протязі п'яти днів з дня отримання ним копії цієї ухвали, в противному разі позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Осаулов А.А.