Справа № 357/6200/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 серпня 2017 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді - Дмитренко А. М. ,

при секретарі - Александрова А. С.,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в місті Білій Церкві залі суду № 1 справу за позовом ОСОБА_1 до Білоцерківської міської ради Київської області, 3-я особа: Перша Білоцерківська міська державна нотаріальна контора Київської області, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом мотивуючи тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року помрела його мати ОСОБА_2, з якою проживала та була зареєстрована сестра позивача ОСОБА_3, після смерті матері залишилося спадкове майно у вигляді житлового будинку під АДРЕСА_1. ІНФОРМАЦІЯ_2 року померла сестра позивача, яка заповіту не залишила, спадкова справа після її смерті не відкривалася, позивач є спадкоємцем другої черги за законом після смерті сестри, у травні 2017 року він звернувся до нотаріальної контори по питанню оформлення спадщини, але йому було відмовлено з причин пропущення строку для прийняття спадщини. Позивач просив суд визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 року.

В судовому засіданні позивач підтримав позовні вимоги та просив суд визначити йому додатковий строк тривалістю три місяці для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 року.

Представник відповідача -Білоцерківської міської ради Київської області в судове засідання не з'явився, про час розгляду справи повідомлений належним чином, до суду надіслано письмове клопотання щодо розгляду справи без участі представника Білоцерківської міської ради.

Представник 3-ї особи до суду також не з'явився, в матеріалах справи є клопотання щодо розгляду справи без участі представника Першої Білоцерківської міської державної нотаріальної контори Київської області.

Заслухавши пояснення позивача, покази свідків, оглянувши матеріали даної справи, суд дійшов висновку про задоволення позову з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, ІНФОРМАЦІЯ_1 року померла ОСОБА_2 -мати позивача, що стверджується копіями свідоцтв про смерть та про народження позивача.

Судом встановлено, що після смерті матері позивача відкрилася спадщина на житловий будинок АДРЕСА_1, який належав спадкодавцю на підставі договору купівлі-продажу від 30.04.1957 року, що слідує з копії цього договору.

Відповідно до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За ст.1223 цього Кодексу, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Згідно ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до ч.1 ст.1270 цього Кодексу для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

За приписами ст.ст.1220, 1221 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Відповідно до ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

За положеннями ч.ч.1,2 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

В судовому засіданні встановлено, що спадщину після смерті ОСОБА_2 прийняла її дочка - сестра позивача ОСОБА_3, яка 15.07.2008 року подала заяву до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Крім того, відповідно до довідки управління адміністративних послуг Білоцерківської міської ради Київської області від 24.05.2017 року за № 3439, ОСОБА_3 проживала та була зареєстрована АДРЕСА_1 разом із матір'ю до дня її смерті.

Все наведене стверджується копією спадкової справи № 648/2008, яку заведено Першою Білоцерківською міською державною нотаріальною конторою Київської області.

Факт родинних відносин між померлою ОСОБА_2 та ОСОБА_3 підтверджується копією свідоцтва про народження ОСОБА_4 та копією свідоцтва про укладення шлюбу з ОСОБА_5, після реєстрації шлюбу прізвище дружини -ОСОБА_5.

Згідно копії свідоцтва про смерть, ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 року.

З Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру / спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину/ від 06.07.2017 року № 48322410 вбачається, що спадкова справа після смерті ОСОБА_3 не відкривалася.

На звернення позивача державним нотаріусом Першої Білоцерківської міської державної нотаріальної контори Приймак А.Г. надано письмове роз'яснення від 11.08.2017 року № 2730/01-16 про те, що оскільки він не прийняв спадщину в установлений законом строк, то не може одержати свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті матері та сестри.

Отже, як вказано вище в рішенні, сестра позивача прийняла спадщину після смерті матері, позивач має право на спадкування за законом після смерті сестри відповідно до норм ст. 1262 ЦК України, оскільки інші спадкоємці відсутні.

Згідно ст.1262 ЦК України до другої черги спадкоємців за законом належать рідні брати та сестри спадкодавця, а також його дід та бабка. До рідних братів та сестер спадкодавця належать як повнорідні, тобто ті, які мають обох спільних батьків, так і неповнорідні, тобто ті, які мають лише дного зі спільних батьків: єдинокровні, які мають спільного батька, та єдиноутробні, які мають спільну матір. Дід та бабка спадкодавця одержують право на спадкування після смерті онука незалежно від того, чи є вони батьками його матері або батька. Прабаба та прадід спадкодавця спадкодавця закликаються до спадкування за правом представлення (ч. 2 ст. 1266 ЦК).

За ч.1 ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Позивач просить суд визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини за законом після смерті сестри.

Згідно ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за № 7 "Про судову практику у справах про спадкування", особа, яка не прийняла спадщину в установлений строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Крім того, як роз'яснено в цьому пункті вказаної Постанови Пленуму, суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

В п.23 вищенаведеної Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за № 7 роз'яснено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

В Листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» вказується, зокрема, на те, що при вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов'язковим обґрунтування поважності причин пропуску цього строку. Так, поважними визнаються: тривала хвороба, перебування спадкоємця тривалий час за межами України, в місцях позбавлення волі, перебування на строковій військовій службі в Збройних Силах України тощо. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Як встановлено судом, позивач не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті матері у встановлений шестимісячний строк, оскільки змушений був доглядати сестру, яка за станом здоров'я потребувала стороннього догляду, не могла себе обслуговувати; після смерті сестри не оформляв спадщину, оскільки у сестри залишився повнолітній син, який проживає в Росії та який фактично відмовився від оформлення спадкових прав після її смерті.

Дані обставини підтвердили в суді свідки ОСОБА_8 та ОСОБА_9, які були сусідами матері та сестри позивача.

А тому з врахуванням вищенаведеного суд вважає за можливе визначити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті сестри, оскільки цей строк ним пропущено з поважних причин.

Керуючись ст.ст. 1217, 1220, 1221, 1223, 1261, 1262, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України , ст.ст. 10,60, 88, 209, 212-215 ЦПК України, суд-

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3, котра померла ІНФОРМАЦІЯ_2 року.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Київської області через Білоцерківський міськрайонний суд протягом десяти днів з дня проголошення рішення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Суддя А. М. Дмитренко