Справа № 357/6414/17
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
31 серпня 2017 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:
головуючого судді - Цуранова А. Ю. ,
при секретарі - Вікторов О. О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду м. Біла Церква позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) у зв'язку з несплатою аліментів,
В червні 2017 року позивач звернулась до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з позовною заявою про стягнення неустойки (пені) у зв'язку з несплатою аліментів.
Вказувала, що до 03.02.1996 року перебувала з відповідачем у зареєстрованому шлюбі, від спільного життя мають двох неповнолітніх дітей: сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та доньку ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2.
Зазначала, що рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з ОСОБА_2 на її користь були стягнуті аліменти на утримання дітей в розмірі 1/6 частини доходу.
Посилаючись на ту обставину, що відповідачем не виконується рішення суду про стягнення аліментів, позивач просила стягнути з відповідача неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів в сумі 10 063,96 грн., а також понесені судові витрати.
В судове засідання позивач та представник позивача не з'явились, остання подала до суду заяву з проханням розглядати справу без її участі, в якій позовні вимоги підтримала в повному обсязі, проти заочного розгляду справи не заперечувала.
Відповідач в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про що свідчить рекомендоване повідомлення про отримання повістки про виклик до суду, тому суд вважає за можливе провести по справі заочний розгляд відповідно до ст. 224 ЦПК України.
В силу вимог ч. 2 ст. 197 ЦПК України фіксування судового процесу технічними засобами не здійснювалось.
Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.
До 07.07.2010 року сторони по справі перебували у зареєстрованому шлюбі. Від спільного життя мають сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та доньку ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2.
21.06.2010 року Білоцерківським міськрайонним судом Київської області видано виконавчий лист з якого вбачається, що рішенням суду від 09.06.2010 року стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання дітей - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2 в розмірі 1/6 частини всіх видів його заробітку, але не менше 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 21 квітня 2010 року до досягнення повноліття.
З довідки-розрахунку по аліментам від 18.01.2017 року №В-21 виданої Білоцерківським міським відділом державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області по виконавчому листу № 2-5808 від 09.06.2010 року, який видано Білоцерківським міськрайонним судом Київської області про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліментів в розмірі 1/6 частини на утримання неповнолітніх ОСОБА_3 та ОСОБА_4 вбачається, що станом на 01.01.2017 року заборгованість становить 33 068,60 грн.
Згідно розрахунку наданого позивачем загальна сума пені за період прострочення з 01.04.2010 року по 01.12.2016 року становить 10 063,96 грн.
Статтею 180 СК України встановлено обов'язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття.
Згідно зі статтею 196 цього Кодексу при виникненні заборгованості з вини особи, яка зобов'язана сплачувати аліменти за рішенням суду, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення. Розмір неустойки може бути зменшений судом з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів.
Відповідно до ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання.
З аналізу вказаних правових норм вбачається, що равило про стягнення неустойки (пені) в розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення полягає в тому, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення.
Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, то строк виконання цього обов'язку буде різним, а тому кількість днів прострочення сплати аліментів за кожен місяць також буде різною.
Отже, пеня за прострочення зі сплати аліментів нараховується за кожним періодичним платежем окремо з дня порушення платником аліментів свого обов'язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення, після чого розмір нарахованої пені за кожним щомісячним платежем підсумовується та визначається загальна сума пені за порушення аліментних зобов'язань.
Виходячи з того, що аліменти призначаються та виплачуються (стягуються) щомісячно, то за змістом статті 196 СК України пеня нараховується на всю суму заборгованості, а її нарахування обмежується лише сумою несплачених аліментів за той місяць, в якому не проводилось стягнення аліментів.
При цьому сума заборгованості за аліментами за попередні місяці не додається до заборгованості за наступні місяці, а кількість днів прострочення обчислюється виходячи з того місяця, в якому аліменти не сплачувались.
Тобто неустойка (пеня) за один місяць рахується наступним чином: заборгованість за аліментами за місяць помножена на 1 % пені і на кількість днів місяця, в якому виникла заборгованість, а загальна сума неустойки (пені) визначається шляхом додавання нарахованої пені за кожен із прострочених платежів (за кожен місяць).
Наведений порядок нарахування неустойки при виникненні заборгованості з уплати аліментів було описано в ряді правових позицій Верховного Суду України (зокрема, у постанові від 16 березня 2016 року у справі № 6-300цс16), які відповідно до положень ст. 3607 ЦПК України мають враховуватися іншими судами загальної юрисдикції при застосуванні даної норми права.
Перевіряючи правильність наведеного позивачем розрахунку, судом встановлено, що за квітень 2010 рік кількість днів прострочення, замість 10, вказано 30 (аліменти стягнуто починаючи з 21.04.2010 року).
Таким чином, загальний розмірі неустойки (пені) по сплаті аліментів в квітні 2010 року становить 7,26 грн., замість 21,78 грн. як наведено в розрахунку.
Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір.
Доказів на підтвердження відсутності заборгованості по сплаті аліментів, а також заперечень щодо розрахунку неустойки відповідач суду не надав.
Враховуючи вищевикладене та перевіривши правильність наведеного розрахунку за вказаний період, суд дійшов висновку про необхідність часткового задоволення вимог позивача та стягнення з відповідача неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів в період з 21.04.2010 року грудень 2016 року включно у розмірі 10 049,44 грн. (2010 рік - 644,32 грн., 2011 рік - 1 036,78 грн., 2012 рік - 1 168 грн., 2013 рік - 1 589,32 грн., 2014 рік -1650,45 грн., 2015 рік - 1747,02 грн., 2016 рік - 2 213,55 грн.).
Згідно ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати, тобто 640 грн. сплаченого позивачем судового збору.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 10, 11, 60, 88, 212-215, 224-226 ЦПК України, суд
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) у зв'язку з несплатою аліментів - задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів в розмірі 10 049,44 грн.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 640 грн. судового збору.
В іншій частині вимог відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку.
Суддя А. Ю. Цуранов