Справа № 681/1208/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 вересня 2017 р. Полонський районний суд Хмельницької області

в складі:

головуючого судді Горгулько Н.А.,

при секретарі Олійник Л.А.,

за участю позивача ОСОБА_1, її представника ОСОБА_2, відповідача ОСОБА_3, його представника ОСОБА_4,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Полонне цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

В серпні 2017 року позивач ОСОБА_5 звернулася до суду з позовом до відповідача ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, посилаючись на те, що 04.11.2013 року померла її мати ОСОБА_6, після смерті якої відкрилася спадщина на належне їй майно, яка складається з земельної ділянки площею 1,73га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території Великоберезнянської сільської ради Полонського району. Позивач та її брати ОСОБА_3 та ОСОБА_7 являються спадкоємцями першої черги після смерті матері. У звязку з необізнаністю про наявність спадкового майна у вигляді земельної ділянки, на яку державний акт на право власності був оформлений відповідно до ст.12 ЗУ «Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власникам земельних часток (паїв)» вона, у встановлений законом строк, не подала заяву про прийняття нею спадщини після смерті матері. Їй було відомо про отримання ОСОБА_6 сертифіката про право на земельну частку (пай), але вона його вважала втраченим. Просить задовольнити її вимоги та визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини.

В судовому засіданні позивач та її представник позов підтримали та просили його задоволити з вищенаведених підстав.

Відповідач та його представник в судовому засіданні проти позову заперечували та уточнили день смерті матері, а саме 02.11.2013 р. Відповідач ОСОБА_3 пояснював, що за життя батьків між ними усіма відбулася розмова про те, що у батьків було 2 земельні ділянки та будинок. Будинок вони подарували дочці, а земельні ділянки мали залишитись синам.

Свідки ОСОБА_7 та ОСОБА_8, кожен з них окремо повідомили суду, що їм було відомо про розмову, яка відбувалась в родині ОСОБА_7 щодо розподілу нерухомості між сестрою та братами, оскільки ОСОБА_7 був присутній особисто під час такої розмови, а ОСОБА_8 чула про цю розмову від покійного батька ОСОБА_7.

Заслухавши пояснення та доводи сторін, свідків ОСОБА_7 та ОСОБА_8, перевіривши матеріали та дослідивши обставини справи, суд знаходить, що позов задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.1269, ч.1 ст.1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно зі ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього ж кодексу не подасть заяви про прийняття спадщини, вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщин з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Виходячи із змісту наведених норм закону, слід визнати, що, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщин з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Судом установлено, що 02 листопада 2013 року померла ОСОБА_6 після смерті якої відкрилась спадщина.

Позивач ОСОБА_1, відповідач ОСОБА_3 та свідок ОСОБА_7 є рідними дітьми померлої та є спадкоємцями першої черги за законом після смерті матері.

11.02.2014 року приватним нотаріусом Полонського районного нотаріального округу ОСОБА_9 була заведена спадкова справа №14/2017 після смерті ОСОБА_6 Спадкоємцем за законом, який прийняв спадщину до 6 місяців з дня смерті спадкодавця є тільки син померлої ОСОБА_3, якому 22.05.2014 р. видано свідоцтво про право на спадщину за законом на земельну ділянку 1,73га.

Позивач, як встановлено у справі, на час відкриття спадщини не проживала постійно із спадкодавцем ОСОБА_6, до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, у встановлений законом строк, не зверталася.

Відповідно до розяснень, даних в п.24 постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року №7 Про судову практику про спадкування, суд, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно ґрунтуватися на тому, що поважними є причини, повязані з обєктивними, непереборними істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

З урахуванням наведеного, обставини, на які позивач посилається про причини неприйняття спадщини та пропуску строку для звернення до нотаріальної контори із заявою не є такими, що свідчать про їх поважність.

Необізнаність позивача щодо наявності спадкового майна, якими обґрунтовує свої вимоги, не є обєктивними, непереборними, істотними труднощами, які перешкоджали їй у встановлений законом строк звернутися із заявою про прийняття спадщини у розумінні положень ст. 1272 ЦК України.

З огляду на викладене та ненадання позивачем безспірних доказів поважності причин пропуску строку для звернення із заявою про прийняття спадщини, суд вважає, що в позові слід відмовити.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1268,1269,1270,1272 ЦК України, ст.ст. 10,60,212-215 ЦПК України,

в и р і ш и в:

В позові ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не буде подано.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Хмельницької області шляхом подання до Полонського районного суду апеляційної скарги протягом десяти днів після його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Полонського

районного суду: ОСОБА_10