Провадження № 2/761/2678/2017
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 липня 2017 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого - судді Малинникова О.Ф.

при секретарі - Салаті В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу 761/43601/16-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, треті особи Головне управління юстиції у м. Києві, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Халявка Наталія Миколаївна про визнання договору купівлі-продажу недійсним, витребування майна, скасування державної реєстрації прав, -

в с т а н о в и в :

У грудні 2016 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа: Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Халявка Наталія Миколаївна про визнання договору купівлі-продажу недійсним,витребування майна, скасування державної реєстрації прав.

Позивач зазначив що, ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його рідна сестра, ОСОБА_5 яка була власником квартирі АДРЕСА_1 в будинку ЖБК «Третій Радянський».

У встановлений законом 6 місячний строк позивач ОСОБА_1, звернувся до нотаріуса з приводу прийняття спадщини.

ОСОБА_6, скориставшись підробленими документами 9 серпня 2013 року звернувся до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Мельниченко І.О. і отримав свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів видане за реєстровим № 2211, яке було зареєстроване в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 09.08.2013 року. Наступного дня, 10 серпня 2013 року, між ОСОБА_7 та відповідачкою гр. ОСОБА_2, був укладений договір купівлі продажу вказаної квартири. Договір був посвідчений приватним нотаріусом КМНО Пашкевич Л.Г. і зареєстрований в реєстрі за № 660.

При оформленні договору, відомості щодо ОСОБА_2, як власника, нотаріусом були внесені до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно. Зазначено, що реєстраційний номер об'єкту нерухомого майна 00, номер запису про право власності : 2071641.

ОСОБА_1 є єдиним спадкоємцем, а оформлення квартири було здійснено за підробленими документами,

Рішенням Шевченківського районного суду міста Києва від 26 лютого 2014 року було задоволено позовні вимоги ОСОБА_1 Квартира АДРЕСА_1 витребувана з чужого незаконного володіння ОСОБА_2; за позивачем ОСОБА_1 в порядку спадкування визнано право власності на зазначену квартиру. У позові ОСОБА_2 до ОСОБА_10 про визнання права вланост на майно та усунення перешкод у користуванні відмовлено.

Рішенням колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду міста Києва від 08.12.2014 року задоволено частково апеляційну скаргу ОСОБА_2 Рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 26 лютого 2014 року про визнання за ОСОБА_1 права власності на спірну квартиру в порядку спадкування скасовано та у задоволенні цих позовних вимог відмовлено. У решті рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 26 лютого 2014 року залишено без змін.

Судом роз'яснено, що ОСОБА_1 має право отримати квартиру у власність у звичайному порядку, як спадкоємець після смерті ОСОБА_11

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 20.05.2015 року касаційну скаргу ОСОБА_2 відхилено.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 21 січня 2015року скасовані заходи забезпечення позову вжиті ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 17 жовтня 2013 року, про накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1.

В зв'язку з необхідність внесення в державний реєстр речових прав на нерухоме майно та скасування записів про ОСОБА_2 та ОСОБА_6 як власників майна, ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про скасування зазначеної реєстрації.

Рішенням Голосіївського районного суду міста Києва від 19 вересня 2016 року задоволено позовні вимоги ОСОБА_1 щодо скасування державної реєстрації прав на нерухоме майно, квартиру АДРЕСА_1, як за ОСОБА_6 так і за ОСОБА_2

Після того, як рішення суду набрало чинності для виконання скасування державної реєстрації записів в державному реєстрі прав на нерухоме майно, з'ясувалося, що 23.08.2016 року, ОСОБА_2 завідомо знаючи, що квартира АДРЕСА_1 рішенням Шевченківського районного суду міста витребувана з її незаконного водіння продала зазначену квартиру гр. ОСОБА_3

Договір купівлі продажу квартири був посвідчений приватним нотаріусом КМНО Халявко Н.М. за договором купівлі-продажу від 23.08.2016 року посвідченим приватним нотаріусом КМНО Халявка Н.М., тобто квартирою володіє ОСОБА_3

Посилаючись на вказані обставини, позивач просив:

- визнати недійсним, договір купівлі продажу квартири АДРЕСА_1 укладений між гр.ОСОБА_2 та ОСОБА_3, посвідчений приватним нотаріусом КМНО Халявка Н.М. зареєстрованої;^ Державному реєстрі прав на нерухоме майно за № 00

- витребувати майно, квартиру АДРЕСА_1, з чужого незаконного володіння гр. ОСОБА_3 та зобов'язати приватного нотаріуса КМНО Халявка Н.М.

- скасувати державну реєстрацію прав ОСОБА_3, реєстраційний номер картки платника податків за даними Державного реєстру фізичних осіб платників податків НОМЕР_1, на квартиру АДРЕСА_1, реєстраційний номер об'єкту нерухомого майна -00,

- скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 31062521 від 23.08.2016 року запис про право власності № 16040703 та внести відомості до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно;

- стягнути з ОСОБА_2, ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 судовий збір 1551 гри.20 коп.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 13 лютого 2017 року накладено арешт на спірну квартиру АДРЕСА_1 в будинку ЖБК «Третій Радянський».(ас.77)

Протокольною ухвалою суду від 11 травня 2017 року залучено третьою особи Головне управління юстиції у м. Києві.

Протокольною ухвалою суду залучено як третю особу Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Халявка Наталію Миколаївну, яка була зазначена у позовній заяві відповідачем.

В судове засідання сторони та представники третіх осіб не з'явились. Представник позивача та Приватний нотаріус КМНО звернулися із заявами про розгляд справи за їх відсутності.

Відповідачі, незважаючи на повідомлення судовими повістками про час та місце розгляду справи у судове засідання не з'явились, заяви щодо участі у розгляді справи у судовому засіданні 19 липня 2017 року не надали.

Суд, дослідивши матеріали справи та матеріали копій документів нотаріальної справи про укладення договору купівлі-продажу квартири, надісланих на запит суду Приватним нотаріусом КМНО, вважає позов таким, що підлягає частковому задоволенню.

Звертаючись до суду з позовом про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1, укладений між ОСОБА_2. та ОСОБА_3, витребування квартири АДРЕСА_1 із чужого незаконного володіння ОСОБА_3 та зобов'язати Приватним нотаріусом КМНО Халявка Н.М.. скасувати державну реєстрацію прав ОСОБА_3, на квартиру АДРЕСА_1, та рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 31062521 від 23.08.2016 та внести відомості до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно;

На підтвердження позовних вимог про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1, укладеного між ОСОБА_2. та ОСОБА_3 та про витребування квартири АДРЕСА_1 із чужого незаконного володіння ОСОБА_3 позивач зазначив, що 23.08.2016 року ОСОБА_2 уклала договір купівлі-продажу квартири з покупцем ОСОБА_3, завідомо знаючи про те, що стосовно квартира АДРЕСА_1 прийняте рішення Шевченківського районного суду м Києва, яке набрало чинності у цій частині 08 грудня 2014 року, задоволено позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про витребування квартира АДРЕСА_1 із її володіння. Ухвалою Колегії суддів судової палати Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 20.05.2015 року за касаційну скаргу ОСОБА_2 на зазначені судові рішення відхилено. (№ 2-761/25516/13-ц.)

У відповідності із ст..61 ЦПК України встановлені підстави звільнення від доказування, зокрема: обставини, визнані сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі, не підлягають доказуванню. (ч.1)Обставини, визнані судом загальновідомими, не потребують доказування.(ч.2) Обставини, встановлені судовим рішенням у цивільній, господарській або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини.

Як вбачається із матеріалів справи, ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_5, яка була власником квартирі АДРЕСА_1 в будинку ЖБК «Третій Радянський».

У встановлений законом 6 місячний строк позивач ОСОБА_1, звернувся до нотаріуса з приводу прийняття спадщини, як єдиний спадкоємець другої черги за відсутності спадкоємців першої черги. За його заявою на прийняття спадщини, як спадкоємця другої черги за відсутності спадкоємців першої черги, після смерті ОСОБА_5, Приватним нотаріусом КМНО Корольчук О.С. заведено нотаріальну справу № 54641917.

При оформленні спадщини було з'ясовано, що квартира АДРЕСА_1 в будинку ЖБК «Третій Радянський» зареєстрована у Реєстраційній службі Головного Управління юстиції у м. Києві на ОСОБА_2.

У 2013 році ОСОБА_1 звернувся із позовом до ОСОБА_6, ОСОБА_2, треті особи ВДВС Шевченківського РУЮ у м. Києві, Приватний нотаріус КМНО Корольчук О.С., Приватний нотаріус КМНО Пашкевич Л.Г. про визнання нікчемними акту продажу з прилюдних торгів, свідоцтва про придбання майна, витребування майна з визнання права власності на майно.

Ухвалою суду від 9 серпня 2013 року позовні вимоги ОСОБА_1 об'єднані у одне провадження з позовними вимогами ОСОБА_2 до ОСОБА_1, третя особа Приватний нотаріус КМНО Пашкевич Л.Г.про визнання права власності на майно

Рішенням Шевченківського районного суду міста Києва від 26 лютого 2014 року задоволено позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_6 та ОСОБА_2:, витребувана від добросовісного набувача квартира АДРЕСА_1 ; визнано . в порядку спадкування за ОСОБА_1 право власності на квартиру АДРЕСА_1. В іншій частині позову ОСОБА_1 відмовлено.

У позові ОСОБА_2 до ОСОБА_10 про визнання права вланості на майно та усунення перешкод у користуванні відмовлено.

Рішенням колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду міста Києва від 08.12.2014 року задоволено частково апеляційну скаргу ОСОБА_2

Рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 26 лютого 2014 року у частині задоволення позову про визнання за ОСОБА_1 права власності на спірну квартиру в порядку спадкування скасовано та у задоволенні цих позовних вимог відмовлено.

У решті рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 26 лютого 2014 року залишено без змін.

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 20.05.2015 року касаційну скаргу ОСОБА_2 на зазначені чудові рішення відхилено.

Отже, судами встановлено, що квартира АДРЕСА_1 в будинку ЖБК «Третій Радянський» належала на праві власності ОСОБА_5, що підтверджується довідкою ЖБК ретій Радянський» № 89 від 20 травня 1993 року та копією реєстраційного посвідчення КМБТІ ві 24 червня 1993 року.

ОСОБА_5 померла у віці 75 років, що підтверджено свідоцтвом про смерть від 28 березня 2013 року № НОМЕР_2, актовий запис у книзі реєстрації смертей -№5582.

У зв'язку із смертю власника квартири ІНФОРМАЦІЯ_1 відкрилась спадщина на усі права та обов'язки, що належали ОСОБА_5 на момент відкриття спадщини та не припинилися внаслідок її смерті

Судами визнано, що спадкоємцем другої черги є ОСОБА_1, як рідний брат ОСОБА_5

Відповідно до листа приватного нотаріуса КМНО Корольчук О.С. від 30 жовтня 2013 року ОСОБА_1 є єдиним спадкоємцем за законом після смерті ОСОБА_5 На підставі його заяви заведено спадкову справу та отримано його заяву про прийняття спадщини за законом.

З огляду на викладене суд вважає, що відповідачем ОСОБА_3 майно придбано у особи, яка не мала права його відчужувати. Такий висновок суду ґрунтується на доказах, пов'язаних із обставинами поспішного продажу ОСОБА_2 квартири ОСОБА_3, не виконавши рішення суду у справі 2-761/25516 про витребування квартира АДРЕСА_1 із її володіння

Згідно із ст. 388 ЦК України щодо права власника на витребування майна від добросовісного набувача якщо майно за відплатним договором придбане в особи, яка не мала права його відчужувати, про що набувач не знав і не міг знати (добросовісний набувач), власник має право витребувати це майно від набувача лише у разі, якщо майно, зокрема: вибуло з володіння власника або особи, якій він передав майно у володіння, не з їхньої волі іншим шляхом (п.3 ч.1).

Як роз'яснено у п.26 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику у справах про захист права власності та інших речових прав» від 07 лютого 2014 року № 5, відповідно до положень ст. 388 ЦК України щодо права власника на витребування майна із чужого незаконного володіння незалежно від заперечення відповідача про те, що він є добросовісним набувачем, якщо доведе факт вибуття майна з його чи володіння особи, який він передав майно, не з його волі.

Оскільки за ст..1218 ЦК до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, право на витребування майна передбачене ст..388 ЦК переходить до спадкоємців власника майна.

Як встановлено судом за обставинами даної справи квартира вибула із власності спадкодавця поза її волею.

У відповідності із роз'ясненнями у п.10 Постанови Пленуму Верховного Суду України 06.11.2009 N 9 « Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними» Рішення суду про задоволення позову про повернення майна, переданого за недійсним правочином, чи витребування майна із чужого незаконного володіння є підставою для здійснення державної реєстрації права власності на майно, що підлягає державній реєстрації, за власником, а також скасування попередньої реєстрації (статті 19,27 Закону України від 1 липня 2004 року N 1952-IV ( 1952-15 ) "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обмежень").

У Постанові Судової колегії у цивільних справах Верховного Судк України від 25 травня 2016 року у справі за № 6-605 цс 16 (щодо визнання недійсним договору купівлі-продажу) висловлена правова позиція, згідно із якою, «правом оспорювання правочину і вимагати проведення реституції ЦК України наділяє не лише сторону правочину, але й інших, третіх осіб, що не є сторонами правочину, визначаючи статус таких осіб, «як заінтересовані особи» (ст..ст.25,216 ЦК України) З огляду на зазначені приписи, правила ст..ст. 15,16 ЦК України, а також ст..ст.1,2-4,14,215 ЦПК України кожна особа має право на захист, у тому числі судовий свого цивільного права, а також цивільного інтересу, що загалом може розумітися як передумова для виникнення або обов'язковий елемент конкретного суб'єктивного права як можливість задовольнити свої вимоги за допомогою суб'єктивного права...» «Власний інтерес заінтересованої особи полягає в тому, щоб предмет правочину перебував у власності конкретної особи, оскільки від цього залежить подальша можливість законної реалізації заінтересованою особою своїх прав»

Договір купівлі продажу квартири був посвідчений приватним нотаріусом КМНО Халявко Н.М.. Статтею 203 ЦК України передбачені загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину.

Відповідно до ст.215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-гретьою. п'ятою та шостою статті 203 Цивільного Кодексу України.

Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин). (ч.З ст.215 ЦК України). Відповідно до статей 215 та 216 ЦК вимога про визнання оспорюваного правочину недійсним та про застосування наслідків його недійсності, може бути заявлена як однією зі сторін правочину, так і іншою заінтересованою особою,права та законні інтереси якої порушено вчиненням правочину.

Доводи позивача всебічно перевірені судом і підтверджені матеріалами справи. ОСОБА_2, яка достовірно знала про те, що рішенням Шевченківського районного суду м.Києва від 24.02.2014 року квартира АДРЕСА_1 витребувана з її незаконного володіння, всупереч існуючим нормам і правилам, продала зазначену квартиру, чим грубо порушила публічний порядок. Договір купівлі продажу квартири був укладений нею з ціллю утрудню й ОСОБА_1 виконання рішення суду та отримання спадкового майна.

Отже, на підставі встановлених судом обставини справи та враховуючи обставини встановлені судовим рішенням у справі № 2-761/25516/13-ц позовні вимоги про визнання недійсним, договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1, укладеного між гр.ОСОБА_2 та ОСОБА_3, посвідченого приватним нотаріусом КМНО Халявка Н.М. зареєстрованого у Державному реєстрі прав на нерухоме майно за № 00 та про витребування квартири АДРЕСА_1, загальною площею 42,4 кв.м, житлова площа 28,0 кв.м з чужого незаконного володіння гр. ОСОБА_3 уд вважає такими, що підлягають задоволенню.

Водночас стосовно позову про зобов'язання приватного нотаріуса КМНО Халявка Н.М. скасувати державну реєстрацію прав ОСОБА_3, реєстраційний номер картки платника податків за даними Державного реєстру фізичних осіб платників податків НОМЕР_1, на квартиру АДРЕСА_1, реєстраційний номер об'єкту нерухомого майна -00, та скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 31062521 від 23.08.2016 року запис про право власності № 16040703 та внести відомості до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно до Приватного нотаріуса з цього питання суд вважає таким що не підлягає задоволенню, виходячи із наступного.

Законом України від 1 липня 2004 року N 1952-ІУ "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" питання про скасування запису в Державному реєстрі вирішується у адміністративному провадженні.

Отже за встановлених обставин суд дійшов висновку про відмову у задоволення позовних вимог ОСОБА_1 у частині його позову про зобов'язання приватного нотаріуса КМНО Халявка Н.М. скасувати державну реєстрацію прав ОСОБА_3, реєстраційний номер картки платника податків за даними Державного реєстру фізичних осіб платників податків НОМЕР_1, на квартиру АДРЕСА_1, реєстраційний номер об'єкту нерухомого майна -00, та скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 31062521 від 23.08.2016 року запис про право власності № 16040703 та внести відомості до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно до Приватного нотаріуса з цього питання є безпідставними, як до неналежних відповідачів.

Враховуючи викладене на підставіст.ст.15,16,203,215,388,655,656, 1218,1222,1223,1258,1262,1267,1268,1269,1270 ЦК України, ст.ст. 19,27 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та керуючись ст..ст.1.2,3,4,11,14,57-61,64,88,79,208,209,21-215,218,223,292,294 ЦПК України, суд

вирішив:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, треті особи Головне управління юстиції у м. Києві, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Халявка Наталія Миколаївна про визнання договору купівлі-продажу недійсним, витребування майна, скасування державної реєстрації прав задовольнити частково.

Визнати недійсним, договір купівлі продажу квартири АДРЕСА_1 укладений між гр. ОСОБА_2 та ОСОБА_3, посвідчений приватним нотаріусом КМНО Халявка Н.М. зареєстрований у Державному реєстрі прав на нерухоме майно за № 00.

Витребувати квартиру АДРЕСА_1, загальною площею 42,4 кв.м, життлова площа 28,0 кв.м з чужого незаконного володіння гр. ОСОБА_3

Стягнути з ОСОБА_2, ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 судовий збір 1551 гри.20 коп.

Відмовити у задоволенні решти позовних вимог ОСОБА_1 про зобов'язання третьої особи Приватного нотаріусу Київського міського нотаріального округу Халявка Наталію Миколаївну скасувати державну реєстрацію прав ОСОБА_3, реєстраційний номер картки платника податків за даними Державного реєстру фізичних осіб платників податків НОМЕР_1, на квартиру АДРЕСА_1, реєстраційний номер об'єкту нерухомого майна -00, скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 31062521 від 23.08.2016 року запис про право власності № 16040703 та внести відомості до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно;

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення до Апеляційному суду міста Києва через Шевченківський районний суд м. Києва, який ухвалив оскаржуване рішення.

Суддя: О.Ф. Малинников.