Справа № 466/4007/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

( заочне )

"12" вересня 2017 року Шевченківський районний суд м.Львова у складі:

головуючої - судді ЛУЦІВ-ШУМСЬКОЇ Н.Л.

секретар ПІЦИК О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Львові справу за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» про визнання незаконним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 02.06.2017р. звернувся в суд з позовом до ПАТ «Українська залізниця», в якому просить визнати незаконним та скасувати наказ ПАТ «Укрзалізниця» від 16.05.2017 № 59 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», яким оголошено догану начальнику структурного підрозділу «Служба матеріально-технічного забезпечення» регіональної філії «Львівська залізниця» ПАТ «Українська залізниця» ОСОБА_1 Покласти на відповідача судові витрати по справі.

В обґрунтування позову покликається на те, що він працює в Регіональній філії «Львівська залізниця» ПАТ «Українська залізниця» на посаді начальника структурного підрозділу «Служба матеріально-технічного забезпечення» з 2015 року.

Наказом ПАТ «Укрзалізниця» від 16.05.2017 № 59 його притягнуто до дисциплінарної відповідальності та оголошено догану за неналежне виконання посадових обов'язків. Цей наказ вважає незаконним і таким, що підлягає скасуванню, оскільки в порушення ст.149 КЗпП України перед застосування дисциплінарного стягнення йому не пропонували дати письмові пояснення.

Крім того, підставою оголошення йому догани стали зазначені в довідці від 17.02.2017. результати перевірки фактів, викладених в інформаційній довідці начальника відділу економічної та інформаційної безпеки регіональної філії «Львівська залізниця» Департаменту безпеки ПАТ «Укрзалізниця» № ЦБ РБ Льв-09/7 від 20.01.2017. Ця довідка була предметом розгляду на нараді під головуванням заступника начальника регіональної філії «Львівська залізниця» з фінансово-економічних питань, яка оформлена відповідним протоколом від 10.03.2017. За результатами наради вирішено, зокрема, притягнути його до дисциплінарної відповідальності, оголосивши догану. Отже, днем виявлення проступку слід вважати дату складення довідки - 17.02.2017р. Догана оголошена йому 16.05.2017р. з пропуском місячного строку з моменту виявлення дисциплінарного проступку.

Враховуючи вищенаведене, вважає, що днем виявлення дисциплінарного проступку та його фіксування є саме інформаційна довідка від 17.02.2017, оскільки саме в ній викладені відомості, які стали підставою притягнення до дисциплінарної відповідальності.

А відтак, визначений законодавцем ст. 148 КЗпП України строк для притягнення до дисциплінарної відповідальності у виді одного місяця з моменту виявлення дисциплінарного проступку є пропущеним, оскільки відповідний наказ міг бути виданий не пізніше 17.03.2017, в той час коли останній датований 16.05.2017.

Крім того, вважає, що в його діях не було порушення трудової дисципліни і посадових обов'язків, тому оскаржуваний наказ є безпідставним.

В судовому засіданні позивач свої вимоги підтримав повністю, покликаючись на обставини, наведені у позові. Просить позов задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з'явився повторно, хоча про час та місце розгляду повідомлявся належним чином, причини неявки суду не повідомив, письмових пояснень чи заперечень стосовно позову не надав.

Заслухавши пояснення позивача, з'ясувавши дійсні обставини справи, дослідивши зібрані по справі докази, суд дійшов висновку, що позов підставний та підлягає задоволенню.

Відповідно до ч.3 ст.10, ст.60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ст.61 цього Кодексу. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі.

Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі.

За загальними положеннями ЦПК України обов'язок суду під час ухвалення рішення вирішити, чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги позивача та якими доказами вони підтверджуються; перевірити наявність чи відсутність певних обставин за допомогою доказів шляхом їх оцінки; оцінити подані сторонами докази та дійти висновку про наявність або відсутність певних юридичних фактів.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 з 2015 року працює на посаді начальника структурного підрозділу «Служба матеріально-технічного забезпечення» в Регіональній філії «Львівська залізниця» ПАТ «Українська залізниця», підпорядкований начальнику залізниці.

Наказом ПАТ «Укрзалізниця» від 16.05.2017 № 59 ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності та йому оголошено догану за неналежне виконання посадових обов'язків, яке полягало у порушенні п.2.1. посадової інструкції в частині послаблення контролю за діяльністю структурного підрозділу - служби матеріально-технічного забезпечення Регіональній філії «Львівська залізниця» ПАТ «Українська залізниця» із питань належної організації закупівель.

З цим наказом ОСОБА_1 ознайомлений 19.05.2017р.

Відповідно до ст.ст.147,147-1 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана або звільнення. Таке стягнення застосовуюється органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника.

Статтею 149 КЗпП України визначено порядок застосування дисциплінарних стягнень, за яким до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення.

При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника.

В порушення зазначеної норми закону перед застосування дисциплінарного стягнення ОСОБА_1 не запропонували дати письмові пояснення. Це підтверджується як поясненнями самого позивача, так і відсутністю в наказі посилання на те, що він прийнятий на підставі і з врахуванням письмових пояснень позивача, чи про офіційно зафіксовану відмову надати пояснення.

Згідно Правової позиції Верховного Суду України, викладеної у справі № 6-2801цс15, пояснення порушника трудової дисципліни є однією з важливих форм гарантії, наданих порушнику для захисту своїх законних прав та інтересів, направлених проти безпідставного застосування стягнення.

Правова оцінка дисциплінарного проступку проводиться на підставі з'ясування усіх обставин його вчинення, у тому числі з урахуванням письмового пояснення працівника.

Факт скоєння працівником порушення трудової дисципліни та правомірності накладення дисциплінарного стягнення підлягає доказуванню відповідачем.

За ст.148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв'язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку.

Судом встановлено, що підставою оголошення ОСОБА_1 догани стали результати перевірки фактів, викладених в інформаційній довідці начальника відділу економічної та інформаційної безпеки регіональної філії «Львівська залізниця» Департаменту безпеки ПАТ «Укрзалізниця» № ЦБ РБ Льв-09/7 від 20.01.2017 , зазначені в довідці від 17.02.2017.

Ця довідка була предметом розгляду на нараді під головуванням заступника начальника регіональної філії «Львівська залізниця» з фінансово-економічних питань, яка оформлена відповідним протоколом від 10.03.2017. За результатами наради вирішено, зокрема, притягнути ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності, оголосивши догану.

Днем виявлення порушення слід вважати дату складення довідки про результати перевірки., в якій викладені відомості, що стали підставою притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, - 17.02.2017р.

Оголошення ж ОСОБА_1 догани наказом від 16.05.2017р. здійснено з пропуском місячного строку з моменту виявлення проступку, що є порушенням ст.148 КЗпП України.

Суд погоджується з доводами позивача про необґрунтованість притягнення його до дисциплінарної відповідальності, суперечливість обґрунтування підстав накладення дисциплінарного стягнення з огляду на те, що в мотивувальній частині Наказу зазначено, що «перевіркою виявлено придбання у ФОП ОСОБА_3 товарів за завищеними цінами, що призвело до розрахункових втрат на суму 1 382 875,35 грн.

Вищезазначене стало можливим через невиконання посадових обов'язків з боку начальника структурного підрозділу «Служба матеріально-технічного забезпечення» регіональної філії ОСОБА_1 в частині послаблення контролю за діяльністю служби із питань належної організації закупівель, що є порушенням пункту п. 2.1 його посадової інструкції.»

Поряд з цим, згідно з його резолютивною частиною, «за неналежне виконання посадових обов'язків, яке полягало у порушенні п. 2.1 посадової інструкції в частині послаблення контролю за діяльністю структурного підрозділу «Служба матеріально-технічного забезпечення» регіональної філії «Львівська залізниця» ГІАТ «Укрзалізниця» із питань належної організації закупівель, начальнику структурного підрозділу «Служба матеріально-технічного забезпечення» регіональної філії «Львівська залізниця» ПАТ «Українська залізниця» ОСОБА_1 оголосити догану.

Згідно п. 24 Типових правил внутрішнього трудового розпорядку для робочих і службовців підприємств, установ, організацій, затверджених постановою Державного комітету СРСР з праці та соціальних питань від 20.07.1984 № 213, порушенням трудової дисципліни є невиконання чи неналежне виконання з вини працівника покладених на нього заходів дисциплінарного або громадського впливу, а також застосування інших заходів, передбачених діючим законодавством.

Таким чином, законодавець розрізняє невиконання та неналежне виконання працівником покладених на нього трудових обов'язків, оскільки перше полягає в протиправній бездіяльності а друге в протиправній дії.

Наведення в мотивувальній та резолютивній частинах наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності різних форм протиправної поведінки працівника, які у свою чергу виключають одна одну, ставить під сумнів обґрунтованість в цілому самого Наказу та його відповідність нормам чинного законодавства.

Обґрунтування в Наказі факту порушення трудової дисципліни за допомогою посилання на «неналежне виконання посадових обов'язків, яке полягало у порушенні п. 2.1 посадової інструкції в частині послаблення контролю за діяльністю структурного підрозділу ... із питань належної організації закупівель», через неконкретні формулювання такі як «послаблення контролю» та «належна організація закупівель», які носять відверто суб'єктивний та оціночний характер, є також ознакою необґрунтованості та безпідставності самого наказу та порушення законних прав та інтересів позивача, безпідставного застосування стягнення.

Згідно з п. 2.1 Посадової інструкції начальника структурно підрозділу «Служба матеріально-технічного забезпечення» регіональної філії «Львівська залізниця» ОСОБА_1, затвердженої В.о. начальника Регіональної філії Піх Б.П. від 07 грудня 2015 року, начальник здійснює керівництво господарською і фінансовою діяльністю служби відповідно до діючого законодавства.

Вищевказаний пункт посадової інструкції стосується здебільшого загального характеру виконання позивачем завдань та обов'язків на займаній посаді, оскільки містить безпосередню вказівку на керівництво діяльністю служби.

Обґрунтування в Наказі як підстави для притягнення до дисциплінарної відповідальності, порушення п. 2.1 посадової інструкції, в частині послаблення контролю за діяльністю структурного підрозділу, не перебуває у жодному причиновому зв'язку із здійсненням керівництва діяльністю служби, оскільки пов'язане із здійсненням контролю виробничої та фінансової діяльності безпосередньо підпорядкованих виробничих підрозділів залізниці.

Відповідно до п. 6.1 посадової інструкції, начальник служби у своєму безпосередньому підпорядкуванні має заступника начальника служби, головного інженера служби, начальника фінансово-економічного відділу служби, начальника відділу договірної роботи служби, начальника відділу складського господарства, головного бухгалтера, провідного інженера служби з охорони праці, юрисконсульта служби та юрисконсульта головного матеріально-технічного складу, виробничі підрозділи залізниці, які безпосередньо підпорядковуються службі: відділи матеріально-технічного постачання: Рівненський та Ужгородський та Головний матеріально-технічний склад.

Як вбачається з вищенаведеного, у відповідності до посадової інструкції, начальник відділу обладнання служби не входить до кола посадових осіб, які перебувають у безпосередньому підпорядкування начальника служби.

Враховуючи наведені обставини, приймаючи до уваги те, що відповідачем не подано жодних заперечень чи доводів на спростування зазначених позивачем обставин, суд дійшов висновку про те, що оскаржуваний наказ прийнятий з порушенням порядку застосування дисциплінарного стягнення, відтак є незаконним і підлягає скасуванню.

Оцінюючи зібрані по справі докази в їх сукупності, суд робить висновок, що позов підставний та підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст.8,10,11,57,58,60,88,209,212,213,215,224,225 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Визнати незаконним та скасувати наказ Публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» від 16 травня 2017р. №59 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», яким начальнику структурного підрозділу «Служба матеріально-технічного забезпечення» регіональної філії «Львівська залізниця» публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» ОСОБА_1 оголошено догану.

Стягнути з Публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» в користь ОСОБА_1 673грн.60коп. судового збору.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Львівської області через Шевченківський районний суд м.Львова шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Суддя Н. Л. Луців-Шумська