АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД м. КИЄВА
У Х В А Л А

15 вересня 2017 року суддя Судової палати з цивільних справ Апеляційного суду м. Києва Заришняк Г.М., перевіривши виконання вимог ст.ст. 295-299 ЦПК України в цивільній справі за апеляційною скаргою ОСОБА_2, діючого в інтересах ОСОБА_3, на ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 30 грудня 2016 року в справі за позовом Приватного акціонерного товариства спільного підприємства «Партнер» до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості, пені та індексу інфляції за договором, внаслідок не виконання грошового зобов'язання, -

в с т а н о в и л а :

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 30 грудня 2016 року відкрито провадження у даній справі.

Не погодившись з такою ухвалою суду, 11 вересня 2017 року ОСОБА_2, діючий в інтересах ОСОБА_3, подав апеляційну скаргуз пропуском строку на апеляційне оскарження, передбаченого ч.2 ст. 294 ЦПК України.

Відповідно до ч.2 ст. 294 ЦПК України апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

На підставі ч. 3 ст. 297 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 294 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом тридцяти днів з моменту отримання ухвали особа має право звернутися до апеляційного суду з заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

Оскаржувана ухвала суду постановлена 30 грудня 2016 року та була отримана скаржником 27 березня 2017 року, доказом чого є розписка, написана власноручно відповідачкою (а.с.34).

З матеріалів справи вбачається, що відповідачка та її представник брали участь в судовому засіданні 27 березня 2017 року (а.с.48-49). 20 квітня 2017 року нею до суду першої інстанції була подана заява про відкладення розгляду справи (а.с.51), 31 травня 2017 року представник відповідачки звертався з заявою про ознайомлення з матеріалами справи, 31 травня 2017 року представником відповідачки було подано клопотання про витребування доказів і цього ж дня відповідачка та її представник приймали участь в судовому засіданні (а.с. 64,89-90,104-105). 15 червня 2017 року представник відповідачки ознайомився з матеріалами справи, доказом чого його відповідна заява з відміткою про ознайомлення (а.с.109).

Разом з тим, апеляційну скаргу представник скаржниці подав лише 11 вересня 2017 року. Питання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали ним не порушувалось.

З огляду на викладене, скаржнику необхідно подати заяву про поновлення строку, вказати підстави для його поновлення та надати докази поважності пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали суду.

Також, представник відповідачки подав заяву про звільнення його від сплати судового збору за подачу апеляційної скарга на ухвалу суду, посилаючись при цьому на

те, що відповідачка є пенсіонером та не володіє коштами для сплати судового збору.

Розглянувши заяву та доводи викладені в ній, вважаю, що заява не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 82 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Відповідно до роз'яснень, що містяться в пункті23 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПКповинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Таким чином, звільнити від сплати судового збору суд може за наявності даних про такий майновий стан заявника, який би унеможливлював сплату ним судового збору.

Разом з тим, представником апелянта не надано доказів, які б свідчили про незадовільний матеріальний стан відповідачки.

Відповідно до п. 9 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду апеляційної скарги на ухвалу суду фізичною особою сплачується судовий збір, що становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 320 грн. 00 коп.

За таких обставин, скаржнику необхідно сплатити 320 грн. 00 на рахунок: одержувач: УДКС у Соломґянському районі м. Києва; Код за ; Банк одержувач: ГУ ДКСУ у м. Києві; МФО банку: 820019; Р/Р № 0010.

Згідно з п.2 ст.297 ЦПК України до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених ст.295 ЦПК України, а також у разі несплати судового збору, застосовуються положення ст.121 ЦПК України.

Оскільки вказані обставини перешкоджають розгляду справи в апеляційній інстанції, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення її недоліків.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 121, 297 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и л а :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2, діючого в інтересах ОСОБА_3, на ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 30 грудня 2016 року залишити без руху, запропонувавши скаржнику усунути зазначені недоліки на протязі 30 днів з дня отримання ухвали суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Г.М. Заришняк