Справа № 645/2298/17
Провадження № 2/645/1588/17
ЗАОЧНЕ Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
11 вересня 2017 року Фрунзенський районний суд м. Харкова в складі:
головуючого - судді Сілантьєвої Е.Є.,
при секретарі Момот О.І.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Харкові цивільну справу за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості у вигляді неустойки, трьох процентів річних та інфляційних витрат, -
У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_4, який діє на підставі довіреності від 27.10.2016 року, позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив їх задовольнити. У судовому засіданні надав пояснення, аналогічні викладеним в позовній заяві.
Відповідач ОСОБА_2 та її представник ОСОБА_5, який діє на підставі довіреності від 19.05.2017 року, в судове засідання не з'явились, причини неявки суду не повідомили, були повідомлені належним чином про час і місце судового розгляду справи, про що свідчать зворотні повідомлення в матеріалах справи. Відповідно до ч.2 ст. 77 ЦПК України, сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з'явились в судове засідання без поважних причин.
У відповідності до приписів ч. 5 ст. 74 ЦПК України судова повістка разом із розпискою, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається поштою рекомендованим листом із повідомленням або через кур'єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншою особою, яка бере участь у справі. У разі ненадання особами, які беруть участь у справі, інформації щодо їх адреси, судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. У разі відсутності осіб, які беруть участь у справі, за такою адресою, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином.
Таким чином, суд вважає, що відповідач не з'явився в судове засідання без поважних причин, причину неявки суду не повідомив, про час і місце судового засідання був повідомлені належним чином.
Враховуючи, що у справі маються достатні дані про права і взаємовідносини сторін, відповідач належним чином повідомлений про час і місце судового розгляду справи, суд вважає можливим розглянути справу за відсутності відповідача та, зі згоди позивача, ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України.
Суд, заслухавши пояснення присутніх сторін, дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява, об'єктивно оцінивши докази, що мають істотне значення для її розгляду і вирішення по суті, приходить до наступного.
Згідно свідоцтва про державну реєстрацію фізичної особи - підприємця серії НОМЕР_3 від 19.09.2003 позивач ОСОБА_1 зареєстрована як фізична-особа підприємець. (а.с. 9).
Згідно ст.1 Закону України " Про захист прав споживачів" договір - це усний чи письмовий правочин між споживачем і продавцем (виконавцем) про якість, терміни, ціну та інші умови, за яких реалізується продукція.
Згідно зі ст. 655 Цивільного кодексу України - за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов'язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов'язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.
Судом встановлено та вбачається з матеріалів справи, що 22 лютого 2016 року між ФОП «ОСОБА_1.» та ФОП «ОСОБА_2.» укладено договір купівлі-продажу товару № 16/02/22-02 (а.с.7-8).
У відповідності до умов Договору, позивач зобов'язався передати у власність відповідача, а відповідач прийняти та оплатити ювелірні вироби із срібла. Відповідно до п.2.3 Договору позивач зобов'язався виставити рахунок відповідачу протягом 24 годин з моменту отримання замовлення від відповідача без врахування вихідних і святкових днів. Покупець зобов'язався прийняти товар та оплатити його у відповідності до п.4.1 та 4.2 Договору. Ціна товару встановлюється у рахунку або у видатковій накладній (п.3.1 Договору).
Відповідно до пункту 4.1 укладеного Договору - оплата товару покупцем проводиться шляхом перерахування грошових коштів у вигляді 50% оплата за фактично отриманий товар, 50% відстрочка платежу 7 календарних днів, на розрахунковий рахунок або у касу постачальника.
Відповідно до п.4.2. укладеного Договору - днем оплати вважається день надходження грошових коштів покупцем на розрахунковий рахунок або у касу постачальника.
На виконання умов договору купівлі - продажу за №16/02/22-02 позивач передав, а відповідач прийняв ювелірні вироби «срібло 925 проби» - 976 шт. на суму 164932,00 грн., про що свідчить підписана сторонами видаткова накладна №р/1 від 11.05.2016 року (а.с.9-24).
Відповідно до ст. 526 ЦК України, зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу. Частиною 1 ст. 530 ЦК України передбачено, якщо у зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). У відповідності до ст. 629 ЦК України договір є обов'язковим для виконання сторонами. Згідно ст.ст. 525, 526 ЦК України одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ст. 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання).
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 611 ЦК України зазначено, що у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки.
Згідно приписів ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов*язання за кожен день прострочення виконання.
Згідно витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань ФОП ОСОБА_2 добровільно припинила підприємницьку діяльність як Фізична особа - підприємець 24.01.2017 року.
У судовому засіданні вивчалось рішення господарського суду Харківської області від 30 січня 2017 року, відповідно до якого позов ФОП ОСОБА_1 був задоволений та стягнуто з ФОП ОСОБА_2 на користь ФОП ОСОБА_1 заборгованість у розмірі 164 932, 00 грн., неустойку - 25 199,45 грн. та суму судового збору. Зі змісту рішення вбачається, що сторонами по справі були ФОП ОСОБА_1 та ФОП ОСОБА_2 (яка на час розгляду справи припинила підприємницьку діяльність) та предметом розгляду справи господарським судом було стягнення заборгованості за договором купівлі-продажу № 16/02/22 від 22.02.2016 року у розмірі 164932 грн., а також пені за період з 18.05.2016 року по 07.11.2016 року. Зазначене рішення було залишене без змін Постановою Харківського апеляційного господарського суду від 10 липня 2017 року.
Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 15 серпня 2017 року провадження у справі за позовом Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості - в частині стягнення суми боргу за договором у розмірі 164932 грн. та неустойки за період з 18.05.2016 р. по 07.11.2016 року було закрито.
Згідно ч. 1 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов'язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.
Станом на момент розгляду даної справи докази виконання відповідачем зобов*язань з повернення заборгованості за договором, сплати індексу інфляції за весь час прострочення, трьох процентів річних від простроченої суми в матеріалах справи відсутні.
Відповідно до частини другої статті 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням установленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Тобто наявність судового рішення не позбавляє права позивача на отримання штрафних санкцій, передбачених умовами договору та ЦК України.
За змістом статті 1 Закону України від 3 липня 1991 року № 1282-ХІІ «Про індексацію грошових доходів населення» індекс інфляції (індекс споживчих цін) - це показник, що характеризує динаміку загального рівня цін на товари та послуги, які купує населення для невиробничого споживання.
Відповідальність за прострочення виконання зобовязання в вигляді трьох відсотків річних за вказані періоди складає (164932 грн. х 3% : 365 х 370 = 5016,00 грн.)
Зазначені суми підлягають стягненню з відповідача по справі.
Суд зазначає, що розділом 8 укладеного Договору встановлена відповідальність сторін за порушення умов договору. Так, відповідно до п. 8.1. визначено, що у разі прострочення платежу, або відмови від оплати постачальник може вимагати у письмовій формі сплатити неустойку у розмірі 0,1 % від суми поставки. У разі недотримання умов п. 5.1 Договору покупець може в письмовій формі вимагати сплати неустойки у розмірі 0,1 % від суми поставки.
Згідно ст. 88 ЦПК України, суд стягує з відповідача на користь позивача понесені ними і документально підтверджені судові витрати зі сплати судового збору.
Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 549, 551, 610, 611, 612, 625 Цивільного кодексу України, ЗУ «Про захист прав споживачів», ст. ст. 10, 11, 74, 88, 122, 215, 224-226 ЦПК України, суд, -
Позов Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 - задовольнити частково.
В іншій частині позовних вимог відмовити.
Стягнути з ОСОБА_2, інд.код НОМЕР_1 на користь Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1, інд.код НОМЕР_2 сплачений судовий збір у розмірі 2510 (дві тисячі п*ятсот десять) грн. 66 коп.
Відповідачем, який не приймав участі у розгляді справи, протягом десяти днів з дня отримання копії заочного рішення може бути подана письмова заява про перегляд заочного рішення, відповідно до вимог ст.. 229 ЦПК України.
Заочне рішення може бути оскаржене іншими особами, які брали участь у розгляді справи до апеляційного суду Харківської області протягом десяти днів з дня проголошення рішення шляхом подання апеляційної скарги. Іншими особами, які брали участь у справі, але не були присутніми у судовому засіданні під час проголошення судового рішення може бути подана апеляційна скарга протягом 10 днів з дня отримання копії цього рішення.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо воно не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

СУДДЯ: