Провадження №2/359/1351/2017
Справа №359/2077/17
Рішення

Іменем України

15 вересня 2017 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді - Журавського В.В.

при секретарі - Алфімовій І.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Бориспіль цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області, державного підприємства «Сетам», треті особи: Публічне акціонерне товариство «Приватбанк», ОСОБА_3, служба у справах дітей та сім»ї ОСОБА_2 районної державної адміністрації Київської області про визнання електронних торгів з продажу нерухомого майна недійсними-

ВСТАНОВИВ:

В березні 2017 року ОСОБА_1 звернулася до суду з вказаним позовом, який обґрунтовує тим, що на виконанні у ОСОБА_2 міськрайонному ВДВС ГТУЮ у Київській області перебуває виконавче провадження №47358000 про стягнення з неї на користь ПАТ КБ «Приватбанк» заборгованості у розмірі 39079 гривень 43 копійки. Наприкінці лютого 2017 року ОСОБА_1 отримала акт державного виконавця про проведені електронні торги від 08 лютого 2017 року, в якому було зазначено, що 22 грудня 2016 року відбулись електронні торги з реалізації лоту №185889, а саме трикімнатної квартири №25 загальною площею 65,1 кв.м., що знаходиться за адресою: Київська область, Бориспільський район, с. Проліски, вул. П. Морозова, буд.11, та належала на праві приватної власності позивачу. Дану квартиру було продано ОСОБА_3 за ціною у розмірі 557931 гривень 50 копійок. Позивач вважає, що електронні торги з продажу квартири підлягають визнанню недійсними, у звязку з допущеними порушеннями в організації їх проведення та під час їх проведення. Зокрема, ОСОБА_2 міськрайонним ВДВС ГТУЮ у Київській області та ДП «Сетам» було порушено норми щодо призначення зберігача. Оскільки, інформаційне повідомлення про електронні торги не містить відомостей про зберігача (найменування та місцезнаходження (для юридичних осіб), прізвище, імя, по батькові та місце проживання чи перебування (для юридичних осіб), контактний телефон, електронна адреса (за наявності), фактична адреса зберігання майна). У даному випадку зберігачем нерухомого майна квартири №25 за адресою: Київська область, Бориспільський район, с. Проліски, вул. П. Морозова, 11, міг бути лише позивач, оскільки вона постійно проживала в даній квартирі і будь-яка інша особа не мала б жодної можливості забезпечити схоронність та цілісність майна, а також його демонстрацію та передачу переможцю електронних торгів. Інформаційне повідомлення про електронні торги не містить інформацію про порядок ознайомлення з майном (фактична адреса зберігача та адреса зберігання майна, час для ознайомлення, контактні телефони, електронна адреса). Єдина інформація, що зазначена про порядок ознайомлення з майном ознайомлення у зберігача ОСОБА_4 та вказано номер телефону. Інформаційне повідомлення про електронні торги не містить інформацію про наявність зареєстрованих інших, крім боржника, мешканців (зокрема дітей), орендарів, інших користувачів приміщення. Так, у вказаній квартирі проживає позивач та її неповнолітня дочка ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1. Крім цього, позивач також звернула увагу на те, що всупереч вимогам чинного законодавства під час продажу спірної квартири шляхом проведення електронних торгів не було отримано попередньої згоди органу опіки та піклування, що є обовязковим, стосовно нерухомого майна, право власності або користування яким мають діти. За вказаних обставин ОСОБА_1 просила визнати недійсними електронні торги з реалізації нерухомого майна, а саме трикімнатної квартири №25, загальною площею 65,1 кв.м., що знаходиться за адресою: Київська область, Бориспільський район, с. Проліски, вул. П. Морозова, які відбулися 22 грудня 2016 року через систему електронних торгів арештованим майном (СЕТАМ), оформлені протоколом №222513 проведення електронних торгів від 22 грудня 2016 року, який був сформований ДП «СЕТАМ».

У судовому засіданні позивач та її представники ОСОБА_6 підтримали предявлений позов у повному обсязі та просили суд його задовольнити.

Представник відповідача ОСОБА_2 міськрайонного ВДВС ГТУЮ у Київській області ОСОБА_7 у судовому засіданні заперечував проти задоволення позову. В обґрунтування своїх заперечень вказав на те, що ОСОБА_2 міськрайонним ВДВС ГТУЮ у Київській області не допущено порушень порядку проведення електронних торгів. Зокрема, державним виконавцем призначено зберігача майна у відповідності до вимог Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України; інформаційне повідомлення містить інформацію про порядок ознайомлення з майном, наведено контакті телефони зберігача; під час провадження виконавчих дій не встановлено, що в реалізованій квартирі зареєстровано місце проживання неповнолітньої дитини. За вказаних обставин представник відповідача вказав на безпідставність позовних вимог та просив суд відмовити у задоволенні позову.

Представник відповідача ДП «СЕТАМ» ОСОБА_8 також заперечував проти задоволення позову та вказав, що позовні вимоги є безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню з наступних підстав. Так, ДП «СЕТАМ» є організатором електронних торгів та розміщує інформацію в системі на підставі документів, наданих відповідним органом державної виконавчої служби. Зважаючи на те, що відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, передбачених чч.1-3 та 6 ст.203 ЦК України, ч.1 ст.215 ЦК України. Позивач повинен довести належними та допустимими доказами, що: відбулось порушення вимог Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України, при проведенні електронних торгів; ці порушення вплинули на результати торгів; права і законні інтереси позивача порушені. При цьому, жодних доказів на підтвердження своїх доводів про визнання електронних торгів недійсними позивач до позовної заяви не надала. Тому, у даному випадку, ДП «СЕТАМ» ніяким чином не порушив права позивача та не вчинив жодних дій, які б свідчили про оспорювання будь-яких його прав чи свобод.

Представник третьої особи ПАТ КБ «Приватбанк» ОСОБА_9 також заперечувала проти задоволення позову з підстав його необґрунтованості та недоведеності.

Третя особа ОСОБА_3 у судове засідання не зявився. Направив до суду письмові заперечення проти позову, в яких вказав, що просить розглядати справу за його відсутності. Крім цього, вказав на те, що предметом спору є визнання недійсними електронних торгів з реалізації трикімнатної квартири №25, що знаходиться за адресою: Київська область, Бориспільський район, с. Проліски, вул. П. Морозова, 11. Дані торги відбулися згідно з Порядком реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України. В позовній заяві ОСОБА_1 зазначила, що при проведенні спірних торгів ОСОБА_2 міськрайонним ВДВС ГТУЮ у Київській області та ДП «СЕТАМ» були порушені вимоги Порядку щодо порядку призначення зберігача майна та щодо змісту інформаційного повідомлення про електронні торги. Проте, зазначені порушенні є надуманими і не заслуговують на увагу. Доводи позивача, що на час проведення електронних торгів в реалізованій квартирі було зареєстровано місце проживання неповнолітньої дочки ОСОБА_1, спростовується доказами, які містяться в матеріалах цивільної справи, зокрема довідкою, наданою Щасливською сільською радою Бориспільського району. Тому ОСОБА_3 просив суд відмовити у задоволенні позову.

В.о. служби у справах дітей та сімї ОСОБА_2 районної державної адміністрації Київської області ОСОБА_10 надала до суду заяву, в якій просила розгляд справи проводити за відсутності представника служби у справах дітей та сімї. При вирішенні справи повністю поклалася на розсуд суду та просила прийняти рішенні на підставі наявних у справі матеріалів.

Заслухавши пояснення представників сторін та дослідивши докази, які містяться в матеріалах цивільної справи, суд дійшов до висновку, що у задоволенні предявленого позову належить відмовити з наступних підстав.

Судом встановлено, що в ОСОБА_2 міськрайонному ВДВС ГТУЮ у Київській області на виконанні перебував виконавчий лист №757/17389/14-ц, виданий 16 жовтня 2014 року Печерським районним судом м. Києва, про стягнення з ОСОБА_1В на користь ПАТ КБ «Приватбанк» заборгованості у розмірі 39079 гривень 43 копійки (а.с.53).

27 квітня 2014 року старшим державним виконавцем ВДВС ОСОБА_2 МРУЮ ОСОБА_11 було винесено постанову про відкриття виконавчого провадження №47358000 з виконання вищезазначеного виконавчого листа (а.с.52-а).

У звязку з тим, що боржником рішення суду в добровільному порядку не виконано, 21 вересня 2015 року в рамках вказаного виконавчого провадження накладено арешт на все майно ОСОБА_1 (а.с.71-а).

21 вересня 2015 року державним виконавцем складено акт опису й арешту майна, яким описано і накладено арешт на майно, а саме квартиру №25, що розташовується за адресою: Київська область, Бориспільський район, с. Проліски, вул. П. Морозова, 11 (а.с.74).

На підставі акту опису й арешту майна, 22 березня 2016 року державним виконавцем винесено постанову про призначення субєкта оціночної діяльності субєкта господарювання для участі у виконавчому провадженні. Так, призначено ТОВ «Українська експертна група» в особі ОСОБА_12, надати письмовий висновок з питань визначення ринкової вартості майна: квартири №25, що розташовується за адресою: Київська область, Бориспільський район, с. Проліски, вул. П. Морозова, 11 (а.с.88-а).

Згідно висновку про вартість майна від 30 червня 2016 року, наданого оцінювачем ОСОБА_12, встановлено, що ринкова вартість трикімнатної квартири №25, що розташовується за адресою: Київська область, Бориспільський район, с. Проліски, вул. П. Морозова, 11, становить 797045 гривень (а.с.101).

22 грудня 2016 року були проведені треті електронні торги в системі електронних торгів арештованим майном (СЕТАМ), на яких було продано вказане майно боржника ОСОБА_13 за ціною у розмірі 557931 гривень 50 копійок. Переможцем електронних торгів визнано учасника №2 ОСОБА_3 Вказані обставини підтверджуються протоколом проведення електронних торгів №222513 від 22 грудня 2016 року (а.с.120-а).

08 лютого 2017 року начальник ОСОБА_2 міськрайонного ВДВС ГТУЮ у Київській області ОСОБА_14 затвердив акт державного виконавця про реалізацію арештованого майна (а.с.127).

Відповідно до положення ч.1 ст.16 ЦК України особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Згідно з ч.2 ст.16 та ч.1 ст.215 ЦК України одним із способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням вимог, установлених ч.ч.1-3 та 5,6 ст. 203 цього Кодексу.

Крім цього, згідно правових позицій Верховного Суду України, викладених в постановах №6-116цс12 від 24 жовтня 2012 року та №6-1981цс16 від 12 жовтня 2016 року, виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, а відтак є правочином. Таким чином, ураховуючи, те що відчуження майна з прилюдних торгів відноситься до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватись недійсною на підставі норм цивільного законодавства про недійсність правочину. Водночас, виходячи зі змісту ч.1 ст.215 ЦК України підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами прилюдних торгів, то підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених саме Тимчасовим положенням про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації нерухомого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України. Підставами для предявлення позову про визнання прилюдних торгів недійсними є недодержання вимог Тимчасового положення про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації нерухомого майна, тому при вирішенні позову про визнання прилюдних торгів недійсними суду необхідно було встановити такі факти: чи мало місце порушення вимог Тимчасового положення та інших норм при проведенні прилюдних торгів; чи вплинули ці порушення на результати торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати торгів.

Таким чином предметом доказування в даній справі є дотримання порядку проведення прилюдних торгів, а саме встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України №2831/5 від 29 вересня 2016 року, а саме: правил які визначають процедуру підготовки проведення електронних торгів (опублікування інформаційного повідомлення певного змісту про реалізацію нерухомого майна; направлення письмового повідомлення державному виконавцю, стягувачу та боржнику про дату, час та місце проведення електронних торгів, а також стартову ціну реалізації майна тощо); правил, які регулюють сам порядок проведення електронних торгів; правил, які стосуються оформлення кінцевих результатів торгів.

Свої позовні вимоги ОСОБА_1 обґрунтовує саме тим, що державним виконавцем були допущені порушення при підготовці проведення електронних торгів з реалізації арештованого майна, а саме: інформаційне повідомлення про електронні торги не містить відомостей про зберігача майна. До того ж в даному випадку зберігачем майна могла бути лише виключно позивач, оскільки вона постійно проживала у даній квартирі, а тому будь-яка інша особа не мала б жодної можливості забезпечити схоронність та цілісність майна, а також його демонстрацію та передачу переможцю електронних торгів.

У відповідності до вимог пп.1 п.5 розділу ІІІ Порядку реалізації арештованого майна інформаційне повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною) повинно містити, в тому числі відомості, про зберігача (найменування та місцезнаходження (для юридичних осіб), прізвище, ім'я, по батькові та місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), контактний телефон, електронна адреса (за наявності), фактична адреса зберігання майна).

Згідно з вимогами п.5 розділу ІІ Порядку виконавець призначає зберігача у порядку, встановленому ст.58 Закону України «Про виконавче провадження», керуючись принципом забезпечення схоронності та цілісності майна. Зберігачами можуть бути боржник, члени його сім'ї або інші особи, у тому числі Організатор. Боржник або члени його сімї призначаються зберігачами арештованого майна у виключних випадках, зокрема щодо нерухомого майна, об'єктів незавершеного будівництва та іншого майна, яке не може бути передано на зберігання Організатору з об'єктивних причин без пошкодження його властивостей, конструкції, функціональності чи зовнішнього вигляду (складні верстати, механізми, устаткування тощо). Боржник та члени його сім'ї забезпечують зберігання майна безоплатно.

До того ж інформаційне повідомлення про електронні торги не містить інформації про порядок ознайомлення з майном (фактична адреса зберігача та адреса зберігання майна, час для ознайомлення, контактні телефони та електронна адреса).

Так, дійсно, згідно вимог Порядку, інформаційне повідомлення про електронні торги повинно містити інформацію про майно (лот), що включає в себе також інформацію про порядок ознайомлення з майном (фактична адреса зберігача та адреса зберігання майна, час для ознайомлення, контактні телефони та електронна адреса (за наявності)).

За правилами ч.1 ст.4 ст.60 ЦПК України кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Всупереч цьому, вказані доводи позивача спростовуються письмовими матеріалами справи. Оскільки після складання акту опису й арешту майна державним виконавцем було призначено зберігачем майна представника стягувача ОСОБА_4 При цьому, вказівка позивача на те, що виключно вона могла бути призначена зберігачем вказаного майна не заслуговує на увагу. Так, як чинним Порядком реалізації арештованого майна не передбачено імперативної норми щодо обовязкового призначення боржника зберігачем майна, навпаки лише у виключних випадках, визначених Порядком, боржник може бути призначеним зберігачем майна. Крім того, враховуючи фактичну відсутність боржника під час проведення опису та арешту майна, державний виконавець не мав повноважень на призначення саме ОСОБА_1 зберігачем майна.

За змістом інформаційного повідомлення про реалізацію вказаного майна було зазначено особу зберігача, а саме: ОСОБА_4 та його контактний номер телефона.

Зважаючи на це, судом не встановлено обставин, які б свідчили про порушення Порядку під час призначення зберігача майна, а саме трикімнатної квартири №25, що знаходиться за адресою: Київська область, Бориспільський район, с. Проліски, вул. П. Морозова, 11.

З доводів позивача також встановлено, що як на підставу для визнання недійсними спірних електронних торгів, вказує на те, що інформаційне повідомлення про електронні торги не містить інформації про наявність зареєстрованих інших, крім боржника, мешканців (зокрема дітей), орендарів, інших користувачів приміщення. Тоді як в квартирі №25, що розташовується в Київській області, Бориспільський район, с. Проліски, вул. П. Морозова, 11, зареєстровано місце проживання неповнолітньої дочки позивача ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1. Крім цього, всупереч вимогами чинного законодавства державним виконавцем не отримано дозволу органу опіки та піклування на відчуження вказаної квартири, в якій було зареєстровано місце проживання неповнолітньої дитини.

Проте, вказана обставина також спростовується письмовими доказами, зокрема довідкою Щасливської сільської ради Бориспільського району про реєстрацію місця проживання особи №246 від 16 лютого 2017 року, а також відповіддю Щасливської сільської ради Бориспільського району на адвокатський запит від 17 березня 2017 року. За змістом яких місце проживання неповнолітньої ОСОБА_5 зареєстровано за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, з 16 лютого 2017 року (а.с.12,169).

У відповідності до вимог п.3 розділу ІІ Порядку заявка на реалізацію арештованого майна подається разом із такими документами, в тому числі, у разі передачі на реалізацію нерухомого майна, право власності на яке або право користування яким мають діти, копія дозволу органів опіки та піклування або відповідне рішення суду.

В силу ч.3 та ч.4 ст.12 Закону України «Про основи соціального захисту бездомних громадян і безпритульних дітей» органи опіки та піклування здійснюють контроль за дотриманням батьками та особами, які їх замінюють, житлових прав і охоронюваних законом інтересів дітей відповідно до закону. Для вчинення будь-яких правочинів щодо нерухомого майна, право власності на яке або право користування яким мають діти, необхідний попередній дозвіл органів опіки та піклування, що надається відповідно до закону. Посадові особи органів опіки та піклування несуть персональну відповідальність за захист прав та інтересів дітей при наданні дозволу на вчинення правочинів щодо нерухомого майна, яке належить дітям.

Водночас з досліджених у судовому засіданні довідок, виданих Щасливською сільською радою Бориспільського району, встановлено, що неповнолітня ОСОБА_5 була зареєстрована в реалізованій квартирі 16 лютого 2017 року. При цьому, датою передачі майна на реалізацію вважається дата внесення в Систему інформаційного повідомлення про електронні торги. Вперше інформаційне повідомлення про реалізацію квартири №25, що розташовується в Київській області, Бориспільський район, с. Проліски, вул. П. Морозова, 11, було внесено до Системи 21 вересня 2016 року (а.с.119). В подальшому електронні торги двічі визнавалися такими, що не відбулися, тому майно було уцінено та продано під час третіх електронних торгів, які відбулися 22 грудня 2016 року.

Таким чином, на час передачі майна на реалізацію, неповнолітня ОСОБА_5 не була зареєстрована у вказаній квартирі, а тому не вимагалось отримання дозволу органу опіки та піклування для реалізації даного нерухомого майна.

До того ж як розяснив Європейський суд з прав людини в рішення від 09 жовтня 1979 року в справі Ейрі (пункт 24), рішення від 13 травня 1980 року в справі Артіко проти Італії (пункт 35), рішення від 30 травня 2013 року в справі ОСОБА_15 проти України (пункт 32), Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод призначена для гарантування не теоретичних або примарних прав, а прав практичних та ефективних. Порушення умов кредитних договорів і у зв'язку із цим звернення банком стягнення на предмет іпотеки - можливі. Проте, можливість виникнення такої ситуації в майбутньому не повинна слугувати достатньою підставою для висновку про необхідність захисту шляхом визнання недійсними іпотечних договорів примарного права малолітніх чи неповнолітніх дітей на збереження саме цієї квартири як місця їх проживання.

Таким чином, суд приходить до висновку, що під час реалізації арештованого майна під час спірних електронних торгів право неповнолітньої дитини на користування житлом порушено не було.

При цьому, суд не бере до уваги вказівку позивача на довідку, видану директором Пролісківського НВО ОСОБА_16, згідно якої ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, є ученицею 3 класу Пролісківського НВО «Загальноосвітня школа І ступеня-дитячий садок», починаючи з січня 2011 ро по даний час.

Оскільки, вказаний доказ не є належним доказом у розумінні ч.1 ст.58 ЦПК України, та не містить жодних обставин, які б свідчили про наявність права неповнолітньої ОСОБА_5 на користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1.

З розяснень Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладених в п.30 постанови №5 від 07 лютого 2014 року «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» , встановлено, що під час розгляду позову про визнання публічних торгів недійсними, суд має дати оцінку тому, чи є порушення, на які посилається позивач, суттєвими та чи вплинули вони на результат торгів.

Враховуючи вищевикладені обставини в їх сукупності, судом не встановлено, тієї обставини, що під час проведення електронних торгів з реалізацій нерухомого майна, яке належить на праві власності ОСОБА_1, були допущені суттєві порушення, які могли б вплинути на результат торгів.

Тому, суд приходить до висновку про необхідність відмови у задоволенні предявленого позову.

Згідно з ч.1 ст.88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

З квитанції (а.с.1) вбачається, що при предявленні позову ОСОБА_1 сплатила судовий збір у розмірі 640 гривень. Зважаючи на те, що у задоволенні позову відмовлено, тому підстави для відшкодування позивачу судових витрат відсутні.

На підставі викладеного та керуючись п.3 розділу ІІ, пп.1 п.5 розділу ІІІ Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України №2831/5 від 29 вересня 2016 року, ч.3 та ч.4 ст.12 Закону України «Про основи соціального захисту бездомних громадян і безпритульних дітей», ч.1 та ч.2 ст.16, ч.1 ст.215 ЦК України, ст.ст.8, 10, 57, ч.1 ст.58, ч.1 та ч.4 ст.60, ч.1 ст.88, ст.ст.209, 212-215, 218 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області, державного підприємства «Сетам», треті особи: Публічне акціонерне товариство «Приватбанк», ОСОБА_3, служба у справах дітей та сім»ї ОСОБА_2 районної державної адміністрації Київської області про визнання електронних торгів з продажу нерухомого майна недійсними відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене до апеляційного суду Київської області через Бориспільський міськрайонний суд шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду протягом 10-ти днів з дня його проголошення, а особами, які не були присутні під час оголошення рішення, на протязі 10-ти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя підпис

З оригіналом згідно:

Суддя Бориспільського міськрайонного суду В.В. Журавський