У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"18" серпня 2017 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Астахова О.О., вивчивши матеріали позовної заяви Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

в с т а н о в и в:

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ПАТ КБ «Приватбанк» подана в особі представника ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Відповідно до положень статті 246 Цивільного кодексу України довіреність від імені юридичної особи видається її органом або іншою особою, уповноваженою на це її установчими документами, та скріплюється печаткою цієї юридичної особи.

За нормою ч.3 ст.38 Цивільного процесуального кодексу України юридичних осіб представляють їхні органи, що діють у межах повноважень, наданих їм законом, статутом чи положенням, або їх представники.

Згідно із ч.3 ст.42 Цивільного процесуального кодексу України довіреність від імені юридичної особи видається за підписом посадової особи, уповноваженої на це законом, статутом або положенням, з прикладенням печатки юридичної особи.

Як роз'яснено у п. 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року за №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» згідно зі статтею 38 ЦПК особи, які беруть участь у цивільній справі, можуть брати у ній участь особисто або через представника (крім справ про усиновлення). Особиста участь у справі особи не позбавляє її права мати в цій справі представника. Повноваження представника сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, посвідчені документами, зазначеними в частинах першій - третій статті 42 ЦПК, а повноваження адвоката також і ордером, який видається відповідним адвокатським об'єднанням, або договором, дозволяють йому вчиняти від імені особи, яку він представляє, усі процесуальні дії, що їх має право вчиняти ця особа. Обмеження повноважень представника на вчинення певної процесуальної дії мають бути застережені не у виданому ордері, а в довіреності чи договорі.

За нормою п.3 ч.3 ст.121 Цивільного процесуального кодексу України, заява повертається у випадках, коли заяву від імені позивача подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

Аналіз зазначеної статі свідчить про те, що дана норма застосовується і тоді, коли довіреність підписана особою, посадове становище якої не зазначено, виконуючими обов'язки керівників, їх заступниками без надання документів, які підтверджують їх право на звернення до суду.

Як убачається із матеріалів справи, заява від імені Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» підписана представником ОСОБА_2, на підтвердження повноважень представника надана довіреність №7194-К-Н-О від 14 червня 2017 року, яка підписана Головою правління банку ОСОБА_3

Однак, згідно даних з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань відносно юридичної особи - Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк», станом на 18 серпня 2017 року наявна інформація про індивідуальні дані щодо осіб, які обираються (призначаються) до органу управління юридичної особи, уповноважених представляти юридичну особу у правовідносинах з третіми особами, або осіб, які мають право вчиняти дії від імені юридичної особи без довіреності, у тому числі підписувати договори та дані про наявність обмежень щодо представництва від імені юридичної особи, а саме зазначено: керівник - ОСОБА_4, підписант - ОСОБА_5.

Згідно частини першої та четвертої ст.10 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань», якщо документи та відомості, що підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру, внесені до нього, такі документи та відомості вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі з третьою особою.

Відомості, що містяться в Єдиному державному реєстрі, використовуються для ідентифікації юридичної особи або її відокремленого підрозділу, громадського формування, що не має статусу юридичної особи, фізичної особи - підприємця, у тому числі під час провадження ними господарської діяльності та відкриття рахунків у банках та інших фінансових установах.

З урахуванням викладеного, представник позивача ОСОБА_2 не має повноважень представляти інтереси юридичної особи - ПАТ КБ «Приватбанк», в місцевому загальному суді, в тому числі з правом подавати та підписувати позовні заяви, оскільки на дату звернення з цією позовної заявою до суду змінився керівний склад юридичної особи - Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк», зокрема Голова правління банку. До позову не долучено докази, які мали підтвердити наявність у ОСОБА_3, повноважень діяти від імені юридичної особи, в тому числі видавати довіреності на представництво інтересів даної юридичної особи іншим особам, серед іншого, здійснювати представництво інтересів юридичної особи у загальних судах всіх інстанцій.

З огляду на викладене, суддя приходить до висновку, що позовна заява Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості підлягає поверненню позивачу на підставі п.3 ч.3 ст.121 Цивільного процесуального кодексу України.

Крім того, з відповіді Відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУДМС України в м. Києві за вхідним №45684/1 від 17.08.2017 року, убачається, що відповідач ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1, що територіально не відноситься до Дніпровського району м. Києва.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 121 ЦПК України, заява повертається у випадках коли справа не підсудна цьому суду.

Враховуючи викладене та керуючись ч.3 ст.42, ч. 3 ст. 121, ст.ст. 209-210 Цивільного процесуального кодексу України, суддя

у х в а л и в:

Позовну заяву Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - повернути позивачу.

Роз'яснити позивачу, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду міста Києва протягом п'яти днів з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги через Дніпровський районний суд міста Києва. У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

С у д д я