РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 643/16253/16-ц

Провадження № 2/643/2154/17

07.09.2017 року Московський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді Сиротникова Р.Є.

при секретарі Новаковій Т.С.,

у відкритому судовому засіданні в м. Харкові розглянув цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, суд -

В С Т А Н О В И В:

В позовній заяві позивач зазначила, що шлюб з відповідачем зареєструвала 02.06.2012 року, про що зроблено відповідний актовий запис за №855 у Лівобережному відділі РАЦС Управління РАЦС Москви. Від даного шлюбу мають двох неповнолітніх дітей - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, які мешкають із позивачем та перебувають на її утриманні та вихованні.

Сімейне життя не склалося через відсутність порозуміння, різні погляди на життя та виховання дітей. Шлюбні відносини припинені, спільне господарство не ведеться. Подальше зберігання шлюбу неможливе. Суперечки по розділу майна між подружжям відсутні. Просить шлюб розірвати.

Позивач в судове засідання не з'явилась, до його початку подала заяву, в якій вимоги підтримала та просила позов задовольнити, розглядати справу за її відсутності.

Відповідач в судове засідання не з'явився, до його початку подав заяву, в якій проти розірвання шлюбу заперечував, наполягав на примиренні із дружиною.

Сторонам судом надавався строк для примирення - два місяці, проте як вбачається із заяви позивача від 07.09.2017 року, примирення між подружжям не досягнуто, на розірванні шлюбу позивач наполягає, просить після розірвання шлюбу повернути їй дошлюбне прізвище «ОСОБА_1».

Відповідно до ст.111 Сімейного кодексу України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Як вбачається з п.10 Постанови Пленуму Верховного Суду України №11 від 21.12.2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» проголошена Конституцією України охорона сім'ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з'ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Передбачене ч.1 ст.111 СК України вжиття судом заходів щодо примирення подружжя застосовується у випадку відсутності згоди одного з них на розірвання шлюбу за ініціативою однієї зі сторін або суду у формі відкладення розгляду справи слуханням та надання сторонам строку на примирення (ч.5 ст.191 ЦПК України).

Судам слід використовувати надану законом можливість відкласти розгляд справи для примирення подружжя, особливо за наявності неповнолітніх дітей.

Таким чином, зазначені рекомендації Верховного Суду України судом виконані, проте примирення між сторонами не відбулось, позивач продовжує наполягати на розірванні шлюбу.

Судом встановлено, що сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі з 2012 року, спільне господарство не ведеться, виникли неприязні стосунки. Позивач не бажає відновляти свої шлюбні стосунки і примирення між сторонами неможливе. Суперечки по розділу майна між подружжям відсутні.

У зв'язку з викладеним суд дійшов до висновку, що позов обґрунтований і підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 110, 111, 112 Сімейного Кодексу України, ст.ст. 10,11,60,212-215 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1, зареєстрований 02 червня 2012 року у Лівобережному відділі ЗАЦС Управління ЗАЦС м. Москви (Російська Федерація) по актовому запису № 855 - розірвати.

Після розірвання шлюбу повернути позивачу дошлюбне прізвище - «ОСОБА_1».

Рішення може бути оскаржене в апеляційний суд Харківської області через Московський районний суд м. Харкова впродовж десяти днів з дня його проголошення. Особи, які не були присутні у судовому засіданні під час проголошення рішення мають право подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з моменту отримання його копії.

Суддя Московського районного

суду м. Харкова Сиротников Р.Є.