Провадження № 2/520/8782/17
УХВАЛА

25.08.2017 року

Суддя Київського районного суду м. Одеси Калініченко Л.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Дачно-будівельного кооперативу «Садівництво» про виділ в натурі частки з нерухомого майна,

В С Т А Н О В И В:

23.08.2017 року до Київського районного суду міста Одеси надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Дачно-будівельного кооперативу «Садівництво» про виділ в натурі частки з нерухомого майна, в якій позивач просить суд:

- виділити в натурі майно, що належить ОСОБА_1, на праві спільної часткової власності, а саме: 27:1000 частини дачного будинку за адресою: м. Одеса, вул. Львівська, 1, що складається з літ. «В», яка складається з 1-1 - літ. житлова площа 16,9 кв.м., 1-2 - веранда площею 9,3 кв.м, 1-3 - комора площею 4,8 кв.м., 1-4 - літ. житлова площа 10,2 кв.м.,1-5 - кухня площею 10,8 кв.м., 1-6 - санвузол площею 4,5 кв.м., 1-7 - вбудована шафа площею 0,3 кв.м., «III» - погріб площею 5,3 кв.м., всього загальною площею 62,1 кв.м.. Відповідно до технічного паспорту дачі реєстровий номер 9с-196-231, на її території також розташовані: «В11» - котельня площею 1,8 кв.м, «В12» - навіс площею 15,8 кв.м, № 1-2 - огорожа (кам'яна, металева), І-ІІ - мостіння (плитка, цемент), III - шахта (цегляна).

Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено судді Калініченко Л.В.

Відповідно до ч.1 ст. 122 ЦПК України суддя відкриває провадження у цивільній справі не інакше як на підставі заяви, поданої і оформленої в порядку, встановленому цим Кодексом.

Зазначений позов підлягає залишенню без руху, оскільки він поданий без сплати судового збору у розмірі, якій відповідає вимогам закону України « Про судовий збір».

Згідно з наданими позивачем документами до позову, вбачається, що позивачем у позові зазначено, що даний позов немайнового характеру та надано до суду квитанцію на підтвердження сплати судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру в сумі 640 гривень 00 копійок.

Однак з даними твердженнями суд не погоджується, з наступних підстав.

Пунктом 15 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України від 17 жовтня 2014 № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» передбачено, що пунктами 1 і 2 частини першої статті 80 ЦПК передбачено визначення ціни позову у позовах про стягнення грошових коштів та про визнання права власності на майно або витребування майна. Відповідні позовні заяви мають майновий характер, і розмір ставок судового збору за їх подання визначається згідно з підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI.

До позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці (наприклад, якщо позовну заяву про визнання договору (правочину) недійсним подано без вимоги застосування наслідків, передбачених статтею 216 ЦК). За подання до суду таких заяв сплачується судовий збір згідно з підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI.

Відповідно до ч.1 ст. 190 Цивільного кодексу України майном як особливим об'єктом вважається окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов'язки. Майнові права є неспоживною річчю. Майнові права визнаються речовими правами.

Частиною 3 ст. 364 ЦК України встановлено, що у разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації.

Позов про виділ частки із майна, що є у спільній частковій власності є позовом майнового характеру, оскільки позивач як власник реалізує своє право спільної часткової власності на майно шляхом виділу частки із нерухомого майна, що є у спільній частковій власності.

Здійснення позивачем права спільної часткової власності не є реалізацією особистого немайнового права, перелік видів особистих немайнових прав визначений ст. 270 ЦК України.

Законом України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом: судовий збір включається до складу судових витрат (статгя 1 Закону).

Відповідно до ч.1 ст. 4 вищевказаного Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Прожитковий мінімум на 2017 рік в Україні встановлюється Законом України "Про Державний бюджет на 2017 рік", і на 01 січня 2017 року визначений у розмірі 1600 гривень.

Згідно ч.2 ст. 4 ЗУ « Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру, встановлена ставка судового збору у вигляді 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Зазначаємо, що згідно зі ст. 119 ЦПК України, позовна заява повинна містити: ціну позову щодо вимог майнового характеру.

Відповідно до вимог ст. 80 ЦПК України, ціна позову повинна дорівнювати дійсній вартості майна на цей час.

Пунктом 2 частини першої статті 80 ЦПК України передбачено, що ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно, або його витребування вартістю майна. При цьому вартість майна це грошова сума, за яку це майно може бути придбане у даній місцевості. Тягар доказування вартості майна несе позивач. В якості доказу вартості майна суду можуть бути подані звіт про оцінку саме ринкової вартості майна.

Крім того, вважаємо за необхідне зазначити, що Ціна позову - це грошовий вираз майнових вимог позивача. Ціна позову визначається лише до майнових вимог, тобто тих вимог, які мають грошову оцінку. Ціна позову має важливе значення, насамперед, для правильного визначення судового збору, що підлягає сплаті під час звернення до суду. Адже неправильне визначення може призвести до необґрунтованого відкриття провадження в справі або навпаки до необґрунтованої вимоги у відкритті провадження.

Позивачем у позові невизначено ціну позову та не надано документів на підтвердження сплати судового збору за подання до суду позовної заяви, що містить вимогу майнового характеру.

Згідно з ч.2 ст. 80 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред'явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Тому, з урахуванням вищевикладеного та вищезазначених положень ЦПК України щодо вимог до позовної заяви, позивачеві необхідно виправити недоліки позовної заяви, а саме:

- визначити у позові ціну позову, яка повинна вираховуватись та дорівнювати загальній ринковій вартості заявленого спірного нерухомого майна, з подальшим наданням до суду відповідного доказу на підтвердження ринкової вартості майна;

- надати до суду документ на підтвердження сплати судового збору за подання до Київського районного суду міста Одеси позовної заяви майнового характеру, (сума судового збору повинна сплачуватись у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Ціна позову повинна дорівнювати загальній ринковій вартості спірного майна станом на цей час (день подання позовної заяви) та сплачується судовий збір за ставками встановленими Законом України «Про судовий збір» за подання відповідної позовної заяви, з урахуванням вже сплаченої суми судового збору);

- у разі неможливості визначити ціну позову, розяснюємо, що максимальним до сплати розміром судового збору для фізичних осіб за подання до суду позовної заяви майнового характеру є 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме 8000 гривень;

- судовий збір повинен бути сплачений за реквізитами Київського районного суду міста Одеси, а саме: отримувач коштів: УК у м. Одесі (Київський р-н); код отримувача: (код за ЄДРПОУ) 38016923; банк отримувача: УК у м. Одесі, код банку отримувача: (МФО) 828011, рахунок отримувача: 0005, код класифікації доходів бюджету: 22030001, призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ____ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Київський районний суд м. Одеси (назва суду, де розглядається справа).

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, передбачених ст. 119 і 120 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем копії ухвали.

Оскільки встановлено не відповідність позовної заяви вимогам ст. 119 ЦПК України, суддя вважає, що позовна заява ОСОБА_1 до Дачно-будівельного кооперативу «Садівництво» про виділ в натурі частки з нерухомого майна, підлягає залишенню без руху та слід надати позивачеві строк для усунення вказаних недоліків поданої заяви, терміном в пять днів з дня отримання копії ухвали, та розяснити, що в іншому випадку позовна заява буде вважатися неподаною і повернута.

Керуючись ч. 1 ст.121 ЦПК України,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Дачно-будівельного кооперативу «Садівництво» про виділ в натурі частки з нерухомого майна залишити без руху.

Надати позивачеві ОСОБА_1 строк для усунення недоліків поданої заяви - пять днів з дня отримання копії ухвали, та розяснити, що в іншому випадку позовна заява буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Калініченко Л. В.