29.08.2017 227/2250/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

29 серпня 2017 року м. Добропілля

Добропільський міськрайонний суд Донецької області у складі:

головуючого судді Мацишин Л.С.

при секретарі Верній М.Г.

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в приміщенні Добропільського міськрайонного суду Донецької області в порядку заочного розгляду цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

У липні 2017 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Аргументуючи заявлені вимоги, зазначає, що перебуває з відповідачем у шлюбі, який зареєстрований 31 жовтня 1992 року Відділом реєстрації актів цивільного стану міста Добропілля Донецької області, за актовим записом № 330, про що видано свідоцтво про шлюб серії VI-НО № 351634. Для відповідача це не перший шлюб. Від спільного шлюбу мають неповнолітніх дітей: синів ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2. Спільне життя з відповідачем не склалось, через різні погляди на сімейне життя та обовязки, різні характери, відсутність між сторонами спору взаємопорозуміння і довіря. На підставі чого в сімї відбувалися сварки, які поступово призвели то того, що вони стали одне одному чужими людьми. Сімя розпалась остаточно, примирення з відповідачем та збереження шлюбу неможливе. Спору щодо спільного майна та виховання дітей не мають. Позивач просила суд розірвати їх шлюб. Після розірвання шлюбу просила залишити їй прізвище «Гируцька».

Позивач до судового засідання не зявилась, надала суду заяву про розгляд справи у її відсутності, в якій позовні вимоги підтримала, проти заочного розгляду справи не заперечувала.

Відповідач у судове засідання не зявився, про час і місце судового засідання повідомлений належним чином. Клопотання про відкладення розгляду справи до суду від відповідача не надходило

За вказаних обставин суд приходить до переконання, що згідно з ч. 1 ст. 224 ЦПК України слід ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, оскільки позивач, згідно з поданою ним заявою, не заперечив проти такого вирішення справи, та відповідно до вимог ст. 225 ЦПК України судом постановлено ухвалу про заочний розгляд справи.

Матеріалами справи встановлено, що ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, та ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4, перебувають у шлюбі, який зареєстрований 31 жовтня 1992 року Відділом реєстрації актів цивільного стану міста Добропілля Донецької області, за актовим записом № 330. (а.с.5).

Від спільного життя мають неповнолітніх дітей: ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується копією свідоцтва про народження серії І-НО № 340319, виданого 24 липня 2003 року Добропільським міським відділом реєстрації актів громадянського стану Донецького обласного управління юстиції (а.с.6); ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, що підтверджується копією свідоцтва про народження серії І-НО № 038043, виданого 16 січня 2006 року Відділом реєстрації актів цивільного стану по м.Добропілля Добропільського міськрайонного управління юстиції Донецької області (а.с.7).

Проголошена ст. 51 Конституції України охорона сімї державою полягає, зокрема в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

Згідно зі ст. 24 Сімейного кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка.

Відповідно до ст. 112 Сімейного кодексу України суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

На цьому ж наголошує Верховний Суд України в п. 10 Постанови Пленуму за № 11 від 21 грудня 2007 року Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя - проголошена Конституцією України охорона сім'ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

За вказаних обставин, суд вважає що сімя сторін фактично розпалася, між ними втрачені почуття любові, довіри та взаємоповаги і шлюб носить формальний характер.

Заяв про надання строку на примирення від сторін спору суду не надходило, відтак за відсутності клопотань від позивача та відповідача, суд вважає за недоцільне надавати строк на примирення.

Таким чином, судом установлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу є таким, що суперечить інтересам сторін, врахувавши, що одна із основних засад шлюбу є його добровільність, тому відповідно до ст.112 Сімейного кодексу України, шлюб підлягає до розірвання.

Згідно ст. 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

На підставі викладеного та керуючись ст. 51 Конституції України, ст.ст. 110, 112, 113 СК України, ст.3, 215, 224-216 ЦПК України,-

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4, та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстрований 31 жовтня 1992 року Відділом реєстрації актів цивільного стану міста Добропілля Донецької області, за актовим записом № 330.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити прізвище "Гируцька".

На підставі ч.2 ст. 115 Сімейного Кодексу України, копію рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили, надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення, для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Рішення може бути оскаржене позивачем в апеляційному порядку до апеляційного суду Донецької області через Добропільський міськрайонний суд протягом 10 днів з дня проголошення рішення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 10 днів з дня отримання копії цього рішення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути ос каржене відповідачем в апеляційному порядку.

Головуючий суддя Л.С.Мацишин

29.08.2017