Справа № 570/1268/17
Номер провадження 2/570/980/2017
У х в а л а

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 квітня 2017 року м.Рівне

Суддя Рівненського районного суду Рівненської області , перевіривши виконання вимог ст.ст.119-120 ЦПК України по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, про визнання права власності на майно набуте до вступу в шлюбу, виділ в натурі майна, набутого під час перебування в шлюбі в порядку його поділу, усунення перешкод у здійсненні права користування, володіння та розпорядження майном,

в с т а н о в и в :

До Рівненського районного суду надійшла вказана позовна заява.

При підготовці позовної заяви допущені такі недоліки, що позбавляють суд можливості провести підготовку справи до розгляду, призначити її, розглянути та винести рішення.

В Україні діють вимоги до оформлювання документів ДСТУ 4163-2003, і ним передбачені вимоги до оформлення документа, виготовленого друкованим способом.

Так, позивач подав суду позовну заяву, що містить текст, розміщення якого відбулося без відступу з лівої та правої сторони, достатньому для належного оформлення справи, що призвело до того, що одна частина тексту відсутня, а інша, після оформлення матеріалів цивільної справи (її підшивання) приблизно сантиметр тексту взагалі не буде доступний для прочитання.

Отже, позивачу слід подати позовну заяву в новій редакції, виготовивши цю заяву з урахуванням вимог до оформлювання документів ДСТУ 4163-2003 (роздрукувати текст на окремому аркуші справи тільки з однієї сторони з відступом 30 мм зліва).

У відповідності до п.1 ч.2 ст.119 ЦПК України позовна заява повинна містити найменування суду, до якого подається заява. Як зазначено в позовній заяві, адреса суду, до якого подана позовна заява, вул.Петра Могили, № 22-Б, м.Рівне, 33001, проте Рівненський районний суд Рівненської області знаходиться за адресою: вул.Петра Могили, № 24, м.Рівне, 33001.

Згідно п.4 ч.2 ст.119 ЦПК України позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового характеру. Порядок визначення ціни позову передбачено ст.80 ЦПК України, відповідно до п.2 ч.1 якої ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна. Відповідно, без цього реквізиту позовної заяви неможливо визначити чи вірно сплачений судовий збір і чи оплачено судовим збором вимоги немайнового характеру.

Позивачем в позові вказана ціна позову в сумі 1150 гривень, проте доказів того що ціна позову складає саме таку суму суду не надано.

В порушення п.5 і п.6 ч.2 ст.119 ЦПК України, у позові не викладено обставин і не зазначено доказів того, у чому конкретно полягає однорідність позовних вимог.

Позивачем подано позов, з об'єднаними позовними вимогами: ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3, про визнання права власності на майно набуте до вступу у шлюб, виділ в натурі майна, набутого під час перебування у шлюбі в порядку його поділу, усунення перешкод у здійсненні права користування, володіння та розпорядження майном, проте предметом позову є окремі відносини, укладені між різними сторонами, з відповідачкою ОСОБА_2 є спір щодо виконання умов договору, а з ОСОБА_3 спір, який виникає із сімейних правовідносин, а отже, підстави для розгляду позовних вимог в одному провадженні, відсутні.

Як доказ позовних вимог до позовної заяви долучено копію паспорта позивача, копія свідоцтва про шлюб, копію рішення суду про розірвання шлюбу, розписку, яку надала ОСОБА_2, про те, що вона взяла гроші за земельну ділянку у позивача. Але жодного доказу на підтвердження вартості будівельних матеріалів суду не надано, так само як не надано жодних доказів належності подружжю майна, про яке йде мова у позові. Згідно п.9 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 12 червня 2009 року "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду" зокрема, у позивача суд повинен з'ясувати предмет позову (що конкретно вимагає позивач), підставу позову (чим він обґрунтовує свої вимоги) і зміст вимоги (який спосіб захисту свого права він обрав). З'ясовується правильність об'єднання кількох однорідних вимог, наявність у позивача інших вимог до відповідача, які можуть бути пов'язаними між собою, для вирішення питання про їх об'єднання або роз'єднання (стаття 126 ЦПК). У відповідача суд з'ясовує суть заперечення проти позову та характер такого заперечення (процесуальний чи матеріально-правовий).

Отже, позивач звернувся до суду з позовною заявою, яка не може бути прийнята до розгляду судом, оскільки, по-перше, потребує роз'єднання позовних вимог, по друге, згідно чинного законодавства, кожна позовна вимога оплачується судовим збором.

Окрім цього, в позовній заяві позивач просить забезпечити позов, шляхом накладення арешту та заборони відчуження на об'єкти нерухомого майна: незавершеного будівництва житлового будинку № 32 по вул.Городищенській в с.Кругле Рівненського району Рівненської області та на земельні ділянки за цією ж адресою. В п.7 прохальної частини позовної заяви, позивач просить заборонити відповідачу проводити будь-які дії щодо спірного будинку, земельних ділянок (нерухомого майна). З приводу забезпечення позову, суддя роз'яснює позивачу, що останній повинен звернутися до суду з окремою заявою, в якій необхідно обґрунтувати необхідність забезпечення позову та сплати судовий збір, який згідно з п.1 ч.2 ст.4 Закону України " Про судовий збір" (в редакції Закону № 484-VIII від 22 травня 2015 року, чинного з 01 вересня 2015 року), за подання до суду заяви про забезпечення позову, яка подана фізичною особою, ставка судового збору складає 0,2 розміру мінімальної заробітної плати, тобто 320 грн. 00 коп. Однак у порушення цих вимог позивачем не сплачено судовий збір за подання заяви про забезпечення позову.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.152 ЦПК України позов може бути забезпечений шляхом накладання арешту на майно.

Згідно ч.3 ст.151 ЦПК України забезпечення позову за заявою осіб, які беруть участь у справі, допускаються на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 151 ЦПК України у заяві про забезпечення позову повинно бути зазначено причини, у зв'язку з якими потрібно забезпечити позов, вид забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності та інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Згідно п.4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 року № 9 "Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову", розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з'ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

У зв'язку з тим, що реквізити заяви не додержані, суддя згідно ч.1 ст.121 ЦПК України постановляє ухвалу про залишення заяви без руху. Строк для виправлення недоліків визначений ЦПК України.

Якщо позивач виконає зазначені вимоги, позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Із змісту позовної заяви вбачається, що у підготовці позову виникли труднощі, тому є доцільним самому ОСОБА_1 звернутися за правовою допомогою до адвоката, в тому числі до Центру вторинної правової допомоги.

Керуючись ст.ст.119, 121, 293 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, про визнання права власності на майно набуте до вступу в шлюбу, виділ в натурі майна, набутого під час перебування в шлюбі в порядку його поділу, усунення перешкод у здійсненні права користування, володіння та розпорядження майном - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання ним даної ухвали.

В разі не усунення зазначених в ухвалі недоліків, заява вважатиметься неподаною і повертатиметься позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Остапчук Л.В.