Провадження № 2/761/5418/2017
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 листопада 2017 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді : Піхур О.В.

при секретарі : Кияшко К.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1до ОСОБА_2, ОСОБА_3, треті особи: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Коновалова Олена Олександрівна, Комунальне підприємство «Київське міське бюро технічної інвентаризації», Головне територіальне управління юстиції в м. Києві про визнання права власності на частку квартири в порядку спадкування за заповітом, -

в с т а н о в и в:

У березні 2016 року ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулася до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 (далі - відповідач 1), ОСОБА_3 (далі - відповідач 2), треті особи: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Коновалова Олена Олександрівна, Комунальне підприємство «Київське міське бюро технічної інвентаризації», Головне територіальне управління юстиції в м. Києві про визнання права власності на частку квартири в порядку спадкування за заповітом.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року померла ОСОБА_5, у зв'язку з чим, 18.06.2015 року позивач звернувся до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Коновалової Олени Олександрівни з заявою про прийняття спадщини на підставі заповіту померлої, яким остання залишила позивачу належну їй на праві власності частину квартири АДРЕСА_1. 05 лютого 2016 року позивач звернувся до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Коновалової Олени Олександрівни для отримання свідоцтва про право на спадщину за законом на частину квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2, але постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 05.02.2016 року було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, у зв'язку з ненаданням документів, що підтверджують право власності на частку квартири за спадкодавцем, а також у звязку ненаданням документу, що підтверджує місце відкриття спадщини.

Тому, позивач просить суд визнати за нею право власності на 1/8 частину квартири за адресою: АДРЕСА_2, в порядку спадкування за заповітом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_5.

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав та просив позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

У судове засідання відповідачі не з'явилися, про дату та час судового засідання були повідомлені належним чином.

У судове засідання приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Коновалова Олена Олександрівна не з'явилася, звернувшись до суду із заявою про розгляд справи за її відсутності, заперечень до позовної заяви немає.

У судове засідання представники третіх осіб Комунального підприємства «Київське міське бюро технічної інвентаризації», Головного територіального управління юстиції в м. Києві не з'явилися, про дату та час судового засідання були повідомлені належним чином.

Суд, вислухавши надані пояснення, дослідивши матеріали справи, вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню виходячи з наступного.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року померла ОСОБА_5, що підтверджується копією свідоцтва про смерть (а.с. 20).

У провадженні приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Коновалової Олени Олександрівни знаходиться спадкова справа № 67/2015 ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 року (а.с. 39-65).

Відповідно довідки комунального концерну «Центр комунального сервісу» Шевченківського району м. Києва від 25.07.2016 року, ОСОБА_5 була зареєстрована в квартирі за адресою: АДРЕСА_2 постійно з 22.07.1994 року по день смерті, на день смерті ОСОБА_5 на даній житловій площі були зареєстровані 3 особи: ОСОБА_6, ОСОБА_2, ОСОБА_3 (а.с. 92).

ОСОБА_5 на випадок смерті зробила таке заповітне розпорядження: належну їй на праві власності частину квартири АДРЕСА_1, заповіла своєму ОСОБА_1, що підтверджується заповітом від 09 серпня 2001 року (а.с. 49).

До складу спадкового майна за заповітом входить ? частка квартири АДРЕСА_3.

Відповідно звіту про незалежну оцінку майна від 02.03.2016 року, вартість трьох кімнатної квартири за адресою: АДРЕСА_2 становить 3210632,00 грн. (а.с. 14-18).

Відповідно свідоцтва про право власності на житло від 28.04.1993 року, яке видане згідно з розпорядженням від 27.04.1993 року, квартира за адресою: АДРЕСА_2 належить на праві спільної власності ОСОБА_7 та членам його сім'ї ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_2, ОСОБА_1, ОСОБА_3 (а.с. 22).

Згідно інформаційної довідки КВ-2015 №42229 від 30.12.2015 року Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна квартира за адресою: АДРЕСА_2 зареєстрована: 11/12 ч. ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_2, ОСОБА_1, ОСОБА_3 (5/6 ч. в рівних долях), ОСОБА_7 (1/12 ч.) на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого Фондом комунального майна Радянського району м. Києва 28.04.1993 року; 1/12 ч. ОСОБА_5 на підставі свідоцтва про право на спадщину, посвідченого 1-ю Київською державною нотконторою 12.02.2009 року №11-124 (а.с. 24).

Відповідно свідоцтва про право на спадщину за законом від 08.07.2015 року 1/12 частка квартири за адресою: АДРЕСА_2 належить ОСОБА_6, 1/12 частка квартири за адресою: АДРЕСА_2 ОСОБА_5 (а.с. 114).

18.06.2015 року позивач звернувся до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Коновалової Олени Олександрівни з заявою про прийняття спадщини після померлої бабусі, на підставі заповіту померлої (а.с. 42).

Відповідно до ст. 1241 Цивільного кодексу України малолітні, неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, непрацездатна вдова (вдівець) та непрацездатні батьки спадкують, незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обов'язкова частка). Розмір обов'язкової частки у спадщині може бути зменшений судом з урахуванням відносин між цими спадкоємцями та спадкодавцем, а також інших обставин, які мають істотне значення.

29.07.2015 року до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Коновалової Олени Олександрівни із заявою про прийняття спадщини після померлої матері, за законом, як непрацездатна за віком, звернулася ОСОБА_6 (а.с. 56).

ОСОБА_8 (яка, відповідно копії паспорта, змінила прізвище на «ОСОБА_8») є донькою ОСОБА_5, що підтверджується копією свідоцтва про народження (а.с. 53-54).

ІНФОРМАЦІЯ_2 року померла ОСОБА_6, що підтверджується копією свідоцтва про смерть (а.с. 102).

Відповідно свідоцтва про право на спадщину за законом від 28.04.2016 року 1/8 частка квартири за адресою: АДРЕСА_2 належить ОСОБА_2, 1/8 частка квартири за адресою: АДРЕСА_2 ОСОБА_3 (а.с. 121).

05.02.2016 року позивач звернулася до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Коновалової Олени Олександрівни із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом на 1/8 частину квартири за адресою: АДРЕСА_2 (а.с. 61).

05.02.2016 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Коноваловою Оленою Олександрівною було винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, у зв'язку з ненаданням документів, що підтверджують право власності на частку квартири за спадкодавцем, а також у звязку ненаданням документу, що підтверджує місце відкриття спадщини (а.с. 64-65).

Спадкові відносини регулюються Цивільним кодексом України, законами України від 2 вересня 1993 року N 3425-XII "Про нотаріат", від 23 червня 2005 року N 2709-IV "Про міжнародне приватне право", іншими законами, а також прийнятими відповідно до них підзаконними нормативно-правовими актами.

Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів.

Право власності на нерухоме майно виникає у спадкоємця з моменту державної реєстрації цього майна.

Відповідно до п.п. 5 ч. 1 ст. 19 Закону України "Про державну реєстрацію прав на нерухоме майно та їх обтяжень", державна реєстрація прав проводиться на підставі рішень судів, що набрали законної сили.

Відповідно ст. 392 Цивільного кодексу України власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Стаття 1222 Цивільного кодексу України передбачає, що спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 549 цього Кодексу спадкоємець вважається таким, що прийняв спадщину, якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном або якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1223 Цивільного кодексу України, право на спадкування мають особи визначені у заповіті, а у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 Цивільного кодексу України.

Відповідно до статті 1258 Цивільного кодексу України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Відповідно до статті 1261 Цивільного кодексу України, до першої черги спадкоємців за законом належать діти спадкодавця, у тому числі народжені після його смерті, другий з подружжя, який пережив спадкодавця, а також батьки спадкодавця.

Згідно із статтею 1220 Цивільного кодексу України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Відповідно до статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно з ч. 1 ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, а як вбачається з матеріалів справи позивачами було надано суду достатньо доказів на підтвердження своїх позовних вимог.

Даючи юридичну оцінку поясненням, та зібраним по справі доказам, враховуючи те, що позивач у встановлений законом строк звернувся із заявою про прийняття спадщини, довів належними та допустимими доказами наявність свого права власності на 1/8 частину квартири АДРЕСА_4, суд вважає, що вимога про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом на вказане майно за позивачем, підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 88 ЦПК України, з відповідачів на користь позивача підлягають стягненню судові витрати, понесені останнім, які складаються з судового збору в розмірі 1000,00 грн. (а.с. 7).

Відповідно до ст. 88 ЦПК України, з відповідачів в дохід держави підлягає стягненню судовий збір в розмірі 3013,28 грн.

На підставі викладеного керуючись ст.ст. 1216, 1217, 1218, 1223, 1241, 1258, 1261, 1268 ЦК України, ст.ст. 10, 60, 169, 212-215 ЦПК України, суд,

в и р і ш и в :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, треті особи: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Коновалова Олена Олександрівна, Комунальне підприємство «Київське міське бюро технічної інвентаризації», Головне територіальне управління юстиції в м. Києві про визнання права власності на частку квартири в порядку спадкування за заповітом - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/8 частину квартири АДРЕСА_4 в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_5, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 року.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати в розмірі 500,00 грн.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 судові витрати в розмірі 500,00 грн.

Стягнути з ОСОБА_2 в дохід держави судовий збір в розмірі 1506,64 грн.

Стягнути з ОСОБА_3 в дохід держави судовий збір в розмірі 1506,64 грн.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Апеляційного суду м. Києва через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя