Справа № 755/7009/15-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" жовтня 2017 р. м. Київ

Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

Головуючого судді САВЛУК Т.В.

за участі секретаря Бурячек О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дніпровського районного суду міста Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа Відділ громадянства і реєстрації фізичних осіб Дніпровського РУ ГУ МВС України в м. Києві, Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, та заняття з реєстраційного обліку, та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про вселення,

в с т а н о в и в:

В провадженні Дніпровського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа Відділ громадянства і реєстрації фізичних осіб Дніпровського РУ ГУ МВС України в м. Києві, Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, та заняття з реєстраційного обліку, та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про вселення.

25 липня 2017 року, 08 серпня 2017 року, 10 жовтня 2017 року відповідач по первісному позову - позивач по зустрічному позову ОСОБА_2 в судові засідання не з'явилась, про час та місце слухання справи повідомлявся належним чином шляхом направлення викликів до суду за адресою, вказаною у зустрічній позовній заяві, про причини неявки суд не повідомила, процесуальним правом подати заяву про розгляд справи у її відсутність не скористалась.

Позивач та представник позивача ОСОБА_3 в судовому засіданні просили залишити зустрічний позов без розгляду, у зв'язку з повторною неявкою позивача по зустрічному позову ОСОБА_2 в судове засідання.

Представники третіх осіб - Відділу громадянства і реєстрації фізичних осіб Дніпровського РУ ГУ МВС України в м. Києві та Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва», в судове засідання не з'явились, до суду надійшлли заяви про розгляд спавши у відсутності представників третіх осіб.

Заслухавши думку позивача та представника позивача, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд приходить до наступного.

Відповідно до положень ч.2 ст.77 Цивільного процесуального кодексу України, сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з'явились в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до положень ч.1 ст.157 Цивільного процесуального кодексу України, суд розглядає справи протягом розумного строку, але не більше двох місяців з дня відкриття провадження у справі, а справи про поновлення на роботі, про стягнення аліментів - одного місяця.

В той же час, п.3 ч.1 ст.169 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що суд відкладає розгляд справи в межах строків, встановлених статтею 157 цього Кодексу, у разі першої неявки без поважних причин належним чином повідомленого позивача в судове засідання або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 р. № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 207 Цивільного процесуального кодексу України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач по зустрічному позову повторно не з'явилась в судове засідання, доказів, які мали підтвердити поважні причини неявки позивача в судові засідання суду надано не було, позивач не скористався процесуальним правом подати заяву про розгляд справи у його відсутність, в той же час проведення судового розгляду справи без участі позивача суперечить положенням цивільного процесуального законодавства, оскільки позивач протягом усього часу розгляду справи має право збільшити або зменшити розмір позовних вимог, відмовитися від позову, досягнути примирення, розпоряджаючись своїми правами щодо предмету спору на власний розсуд, а суд при здійсненні правосуддя має сприяти як всебічному і повному з'ясуванню обставин справи, так і здійсненню сторонами їх прав.

Таким чином, суд вважає, що відповідно до вимог цивільного процесуального законодавства повторна неявка позивача в судове засідання є підставою залишити без розгляду зустрічного позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про вселення .

Як передбачено п. 4 ч.1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі, залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв'язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Враховуючи викладене та керуючись п.3 ч.1 ст.207, 209-210 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

у х в а л и в :

Зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про вселення - залишити без розгляду.

Роз'яснити позивачу, що особа, заява якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутись до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду міста Києва протягом п'яти днів з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги через Дніпровський районний суд міста Києва. У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

С у д д я :