Справа № 136/1893/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(ЗАОЧНЕ)

23 січня 2017 року м. Липовець

Липовецький районний суд Вінницької області в складі:

головуючого судді Стадника С.І.

секретаря судового засідання Шевчук Н.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Липовець цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась до суду з позовом про розірвання шлюбу, який мотивувала тим, що 09.06.2009 року між нею та ОСОБА_2 (далі відповідач) було укладено шлюб, який зареєстровано Відділом реєстрації актів цивільного стану Липовецького районного управління юстиції Вінницької області. У шлюбі в подружжя народилось двоє дітей ОСОБА_3 (ІНФОРМАЦІЯ_1) та ОСОБА_4 (ІНФОРМАЦІЯ_2). Через різні погляди на життя в сім`ї постійно виникали сварки та непорозуміння, у звязку з чим спільне життя подружжя не склалося, спроби зберегти сім`ю позитивних результатів не дали, що стало приводом для звернення позивача з вказаним позовом до суду.

В судове засідання позивач не з'явилась, проте подала до суду заяву в якій вказала, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просила їх задовольнити, а справу розглянути у її відсутність, у разі неявки відповідача, дала свою згоду на ухвалення заочного рішення у справі.

Відповідач, будучи оповіщеним у встановленому порядку про час і місце судового розгляду, в судове засідання не з'явився без поважних причин (відзив до суду не подав, про причини неявки суд не повідомив, заяви про розгляд справи у його відсутність до суду не подав).

За таких обставин, на підставі статті 280 ЦПК України суд ухвалює заочне рішення за відсутності відповідача на підставі наявних в справі доказів, оскільки позивач не заперечувала проти такого вирішення справи.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази, суд встановив, що 09.06.2009 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Липовецького районного управління юстиції Вінницької області зареєстровано шлюб ОСОБА_2 з ОСОБА_5, у зв'язку з чим складено актовий запис № 20 (а.с. 5). Після реєстрації шлюбу позивач обрала прізвище "Кривошея".

У шлюбі в подружжя народилось двоє дітей ОСОБА_3 (ІНФОРМАЦІЯ_1) та ОСОБА_4 (ІНФОРМАЦІЯ_2).

Відповідно до частини першої статті 110 Сімейного кодексу України (далі - СК України), позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.

Згідно з частиною другою статті 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя і зберігання шлюбу суперечили б інтересам одного із них, що має істотне значення.

За змістом статті 111 СК України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Судом встановлено, що через різні погляди на життя спільне життя подружжя не склалося, спроби зберегти сім`ю позитивного результату не дали, у звязку з чим сім`я розпалась остаточно. Враховуючи встановлені обставини суд дійшов висновку, що подальше збереження шлюбу суперечить інтересам позивача.

Згідно частини третьої статті 105 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.

За наведених вище обставин суд вважає за можливе розірвати шлюб, що зареєстрований 09.06.2009 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Липовецького районного управління юстиції Вінницької області, актовий запис № 20.

Згідно ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне.

Після розірвання шлюбу позивач бажає залишити прізвище "Кривошея", що узгоджується з приписами ст. 113 СК України.

Розподіл судових витрат здійснити відповідно до Глави 8 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. 12, 13, 76, 259, 263, 268, 273, 280, 284, 289, 354 ЦПК, суд

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_3) та ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_4), який зареєстрований 09.06.2009 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Липовецького районного управління юстиції Вінницької області, актовий запис № 20.

При реєстрації розірвання шлюбу залишити ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_4) прізвище "Кривошея".

Стягнути з ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_3) на користь ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_4, ідентифікаційний номер НОМЕР_1) судові витрати у вигляді судового збору в сумі 640 (шістсот сорок) грн. 00 коп.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційні скарги подаються учасниками справи через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Суддя С.І. Стадник