Справа № 308/7308/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

18 грудня 2017 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючої судді - Монич О.В.,

за участю секретаря - Пассер М.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ужгород цивільну справу за позовною заявою публічного акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В:

ПАТ КБ «Приватбанк» звернулося в суд з позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості. Позовні вимоги мотивує тим, що 18.05.2011 року між ПАТ КБ «Приватбанк» та ОСОБА_1 було укладено кредитний договір № б/н, згідно з умовами якого ОСОБА_1 отримала кредит у розмірі 300,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок.

Зазначає, що позичальник взяті на себе зобовязання по договору належним чином не виконав, внаслідок чого станом на 09.07.2017 року має заборгованість перед банком в сумі 13622,69 грн., яка складається з наступного: 300,00 грн. тіло кредиту; 9197,80 грн. нарахованих відсотків за користування кредитом; 3000,00 грн. нарахованої пені, а також штрафів відповідно до п. 2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківський послуг, з яких: 500,00 грн. штраф (фіксована частина), 624,89 грн. штраф (процентна складова).

З посиланням вищевикладене просить суд стягнути з відповідача ОСОБА_1 на користь ПАТ КБ «Приватбанк» заборгованість у розмірі 13622,69 грн. за кредитним договором № б/н від 18.05.2011 року та судові витрати в розмірі 1600,00 грн. сплаченого судового збору.

В судове засідання представник позивача не зявився, хоча про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, при цьому одночасно з позовною заявою подав до суду клопотання про розгляд справи за відсутності позивача, в якій зазначив, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не зявилася, про час та місце проведення судового засідання була повідомлена належним чином, що підтверджується наявними в матеріалах справи рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення.

Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу через неявку в судове засідання всіх учасників справи судом у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані докази, виходячи з їх належності та допустимості, суд приходить до наступного висновку.

В судовому засіданні встановлено, що 18.05.2011 року між ПАТ КБ «Приватбанк» та ОСОБА_1 укладено кредитний договір № б/н шляхом приєднання (ч. 1 ст. 634 ЦК України), який складається із заяви позичальника, Умов та правил надання банківських послуг ОСОБА_1., згідно з умовами якого відповідач отримала кредит у розмірі 300,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок.

Як вбачається з розрахунку заборгованості відповідач взяті на себе зобовязання за кредитним договором належним чином не виконала, внаслідок чого станом на 09.07.2017 року має заборгованість перед банком в сумі 13622,69 грн., яка складається з наступного: 300,00 грн. тіло кредиту; 9197,80 грн. нарахованих відсотків за користування кредитом; 3000,00 грн. нарахованої пені, а також штрафів відповідно до п. 2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківський послуг, з яких: 500,00 грн. штраф (фіксована частина), 624,89 грн. штраф (процентна складова).

Відповідно до п. 2.1.1.5.5 Умов та правил надання банківських послуг клієнт зобовязався погашати заборгованість по кредиту, відсоткам за його використання, за перевитрати платіжного ліміту, а також оплачувати комісії на умовах, передбачених цим договором.

Відповідно до п. 2.1.1.7.6. Умов та правил надання банківських послуг при порушенні клієнтом строків платежів по кожному з грошових зобовязань, передбачених цим договором, більше ніж на 30 днів, клієнт зобовязаний сплатити банку штраф, розмір якого встановлено тарифами договору.

Згідно з п. 1.1.6.1 Умов та правил надання банківських послуг зміни до цих Умови та правил надання банківських послуг вносяться банком щомісяця в однобічному порядку у випадках, не заборонених чинним законодавством України.

У відповідності до ст. 509 ЦК України зобовязанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку.

За нормою ст. 526 ЦК України зобовязання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства.

В порядку вимог ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк зобовязується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити прострочене тіло кредиту та комісію.

Згідно зі ст. 1049 ЦК України позичальник зобовязаний повернути позикодавцеві позику у строк та в порядку, що встановлені договором.

За приписами ч. 1ст. 1050 ЦК України, якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов'язаний сплатити грошову суму відповідно до ст. 625 цього Кодексу, якою визначено відповідальність за порушення грошового зобов'язання.

Правовим наслідком порушення зобовязання ст. 611 ЦК України встановлює сплату неустойки, яка у розумінні ст. 549 цього кодексу може бути штрафом чи пенею.

Згідно з ч. 1ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобовязання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Частиною 2 ст. 612 ЦК України передбачено, що боржник, який прострочив виконання зобовязання, відповідає перед кредитором за завдані простроченням збитки і за неможливість виконання, що випадково настала після прострочення.

Згідно з ч. 1ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобовязання. Крім того, уст. 629 ЦК України зазначено, що договір є обовязковим для виконання сторонами.

За таких обставин суд приходить до висновку, що з відповідача на користь банку слід стягнути заборгованість за кредитним договором по тілу кредиту та нарахованих відсотках.

Вирішуючи питання в частині стягнення пені та нарахованих штрафів, суд зазначає наступне.

У відповідності до вимог ч. 3 ст. 551 ЦК України розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають значення для справи.

Отже, ч. 3ст. 551 ЦК України з урахуванням положень ст. 3 ЦК України щодо загальних засад цивільного законодавства та ч. 4ст. 10 ЦПК Українищодо обовязку суду сприяти сторонам у здійсненні їхніх прав дає право суду зменшити розмір неустойки за умови, що її розмір значно перевищує розмір збитків.

Як встановлено судом, з наданого позивачем розрахунку заборгованості слідує, що основна заборгованість за кредитним договором становить 300,00 грн., в той час як розмір пені складає 3000,00 грн., що є значно більшим за розмір основної заборгованості та не відповідає загальним засадам цивільного законодавства (справедливості та розумності).

Враховуючи наведене та беручи до уваги ту обставину, що розмір пені значно перевищує суму заборгованості за тілом кредиту, суд вважає за можливе застосувати у даному випадку до спірних правовідносин норму ч. 3ст. 551 ЦК України та зменшити розмір пені до 300,00 грн., що буде відповідати принципам справедливості та розумності.

Такий висновок узгоджується з правовими позиціями, висловленими Верховним Судом України у постановах від 3 вересня 2014 року у справі № 6-100цс 14 та від 4 листопада 2015 року у справі № 6-1120цс15.

Судом також встановлено, що за порушення відповідачем грошових зобовязань за кредитним договором позивачем одночасно нараховані пеня та штрафи.

Позивач просить застосувати до боржника подвійну цивільно-правову відповідальність одного й того ж виду за одне й те саме порушення договірного зобовязання (порушення позичальником грошового зобовязання за кредитним договором), що суперечить вимогам ч. 1 ст. 61Конституції Українита ч. 3ст. 509 ЦК України, згідно з якими ніхто не може бути двічі притягнений до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення, а зобовязання має ґрунтуватись на засадах добросовісності, розумності та справедливості.

В той же час, згідно з правовою позицією Верховного Суду України від 21.10.2015 року у справі за № 6-2003 цс15 штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення строків виконання грошових зобовязань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених устатті 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення.

За таких обставин суд приходить до висновку про відмову в задоволенні позовних вимог в частині стягнення штрафів, нарахованих відповідно до п. 2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг, з яких: 500,00 грн. штраф (фіксована частина), 624,89 грн. штраф (процентна складова).

Таким чином, загальний розмір заборгованості відповідача за кредитним договором № б/н від 18.05.2011 року становитиме 9797 грн., з яких: 300,00 грн. тіло кредиту; 9197,80 грн. нараховані відсотки; 300,00 грн. нарахована пеня, яку з неї слід стягнути на користь банку а також у відповідності до вимог ст.88 ЦПК України судові витрати в розмірі 1600,00 грн.

Керуючись ст. ст. 4, 5, 10, 60, 88, 209, 212-215, 218, 223, 294, 296 ЦПК України, ст. ст. 10, 81, 83, 141, 223, 229, 280 - 284, 263, 264, 265, 354, 355 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву публічного акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованостізадовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь публічного акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» заборгованість у розмірі 9797,80 грн. за кредитним договором № б/н від 18.05.2011 року, з яких:

300,00 грн. тіло кредиту;

9197,80 грн. нараховані відсотки;

300,00 грн. нарахована пеня.

В решті позовних вимог відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь публічного акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» судовий збір в розмірі 1600 грн..

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених Цивільним процесуальним кодексом України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_2