справа №619/3522/17
провадження №2/619/1819/17
26 грудня 2017 року м. Дергачі
Дергачівський районний суд Харківської області
у складіголовуючого - суддіБолибок Є.А.
за участю:секретаря судового засіданняМолотко А.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом Акціонерної компанії «Харківобленерго» до ОСОБА_3 про стягнення суми, -
АК «Харківобленерго» звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3 про стягнення з відповідача на користь АК «Харківобленерго», суму донарахувань по акту у розмірі 4434,66 грн. В обґрунтування позову АК «Харківобленерго» зазначила, що 11.11.2016 року під час проведення технічної перевірки електроустановки в будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_2, який належить ОСОБА_3. Працівниками Дергачівського РВЕ АК "Харківобленерго" були виявлені порушення п. 42, п. 48 "Правил користування електроенергією для населення", а саме самовільне відкрите підключення від опори поза приладом обліку тип СТ-ЕА05м1 №074572, що зафіксовано актом про порушення Правил користування електричною енергією для населення №208388 від 11.11.2016 року. При складанні акту про порушення був присутній ОСОБА_3, який його підписав та зауважень до складеного акту не надав. За електропостачання помешкання здійснювалося на підставі особового рахунку відкритого на ім'я ОСОБА_4, під час складання Акту №208388 ОСОБА_3 представився власником, але особовий рахунок переоформлено не було. 02.01.2017 року було проведено засідання комісії з розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією для населення, при проведенні якого, відповідачу були розраховані донарахування по акту №208388 від 11 листопада 2017 року в розмірі 4434,66 грн. В добровільному порядку матеріальну шкоду ОСОБА_3 не сплатив, тому АК "Харківобленерго" змушена звернутися до суду за захистом своїх прав і відстоювання інтересів.
У судове засідання відповідач ОСОБА_3не з'явився, про час та місце судового засідання повідомлявся належним чином. На адресу зареєстрованого місця проживання відповідача судом було направлено судову повістку про виклик до суду та копії відповідних документів. Відповідно до поштового повідомлення судова повістка про виклик до суду відповідачу була вручена 09.12.2017 року.
Відповідно до ч.3 ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з'явилися в судове засідання без поважних причин.
У судове засідання представник позивача не з'явився, подав до суду заяву, в якій просив справу розглядати у його відсутність, у разі неявки в судове засідання відповідача, не заперечував проти заочного розгляду справи та ухвалення заочного рішення.
Відповідно до ч.1 ст.280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з'явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Так як, відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не з'явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин та не подав відзив, а представник позивача не заперечує проти такого вирішення справи, то відповідно до ч.1 ст.281 ЦПК України суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи.
Судом встановлені обставини і визначені відповідно до них правовідносини.
11 листопада 2016 року уповноваженою особою АК «Харківобленерго» було складено Акт про порушення №208388, яким встановлено, що в будинку за адресою: Харківська область Дергачівський район с. Дементіївка вул. Радянська №7, було порушено пп. 48 «Правил користування електричною енергією для населення», затверджених постановою Кабінету Міністрів України №1357від 26 липня 1999 року, а саме відкрите підключення від опори поза приладом обліку.
Всебічно, повно, об'єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, з'ясувавши обставини, на які посилалася сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень, оцінивши ці докази в сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позову з наступних мотивів
Згідно ч.1 ст. 322 ЦК України, власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.
Згідно ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» від 16.10.1997 року №575/97-ВР (чинного на час виникнення спірних правовідносин), споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною енергією.
Згідно ст.526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства.
Згідно ч.1 ст.623 ЦК України, боржник, який порушив зобов'язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки.
Згідно ч.2 ст.623 ЦК України, розмір збитків, завданих порушенням зобов'язання, доказується кредитором.
Відповідно ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними діями чи бездіяльністю немайновим правам юридичної особи, а також шкода майну відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Згідно п.48 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою КМУ від 26.07.1999 року №1357, побутовий споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: порушення правил користування електричною енергією та розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку.
Суд вважає встановленою наявність фактів, якими обґрунтовувалися вимоги позивача про стягнення вартості електричної енергії не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією, оскільки відповідач порушив Правила користування електричною енергією.
Відповідно до п.53 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою КМУ від 26.07.1999 року №1357, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об'єкта або має право користуватися цим об'єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається побутовому споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність побутового споживача до порушення цих Правил. У разі причетності побутового споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 р. №562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами правил користування електричною енергією. У разі відмови побутового споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення).
Відповідно до Протоколу №60-2016 засідання комісії з розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією для населення від 02.01.2017 року кількість недонарахованої електроенергії за період з 11.05.2016 року по 11.11.2016 року (за 184 дня) складає 4372 кВт, що становить 4434,66 грн.
Також суд зазначає, що відсутні правові підстави для зменшення розміру коштів, які підлягають стягненню з відповідача.
Згідно ч.3 ст.12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до ч.1 ст.259 ЦПК України суди ухвалюють рішення іменем України негайно після закінчення судового розгляду.
Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 89, 206, 258, 259, 263-265, 273, 280-284, 288, 289, пунктами 8, 9, 15.5 ч.1 Перехідних положень Розділу ХІІІ ЦПК України, суд -
Позов Акціонерної компанії «Харківобленерго» задовольнити повністю.
Стягнути з ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, НОМЕР_1, на користь Акціонерної компанії «Харківобленерго» вартість електричної енергії не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією у розмірі 4434,66 грн.
Стягнути з ОСОБА_3 на користь Акціонерної компанії «Харківобленерго» судові витрати у розмірі 1600 гривень.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Заочне рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду Харківської області через Дергачівський районний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Відповідач: ОСОБА_3, місце проживання: АДРЕСА_1, паспорт серії НОМЕР_2.
Суддя Є. А. Болибок