"26" грудня 2017 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:
головуючої судді Яровенко Н.О.
при секретарі Грінкевич А.І.,
за участі представника позивача ОСОБА_1,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Житлово-будівельного кооперативу «Механізатор-3», Київської міської ради, третя особа: Перша київська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування,
Позивач звернувся до суду з позовом до Житлово-будівельного кооперативу «Механізатор-3», Київської міської ради, третя особа: Перша київська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування посилаючись на те, що згідно рішення Київської міської ради № 560 від 26.06.1989 року на пропозицію житлової комісії виконкому і на підставі рішення зборів ЖБК «Механізатор-3» за гр. ОСОБА_3 з родиною була закріплена кВ. АДРЕСА_1. Згідно довідки № 185а від 30.03.2017 року в даній квартирі зареєстровані ОСОБА_3 та ОСОБА_2. ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 померла. Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина на кВ. АДРЕСА_1. Позивач звернувся з запитом від нотаріуса до БТІ, але виявилось, що АДРЕСА_1 за ОСОБА_3 на праві власності зареєстрована не була. Після цього позивач ОСОБА_2 звернувся до Першої київської державної нотаріальної контори, де була відкрита спадкова справа № 60443684 щодо майна померлої ОСОБА_3, але нотаріусом було прийнято рішення про вчинення нотаріальної дії у зв'язку з ненаданням правовстановлюючого документу на квартиру. Тому за захистом своїх порушених прав позивач звернувся до суду та просить суд визнати за ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, право власності на АДРЕСА_1 в порядку спадкування після смерті ОСОБА_3 померлої ІНФОРМАЦІЯ_2.
Судом за клопотанням представника позивача було витребувано копію спадкової справи № 331/2017 заведеної після смерті ОСОБА_3, померлої ІНФОРМАЦІЯ_2.
Позивач та його представник в судове засідання не з'явились, від представника позивача - ОСОБА_1 надійшла заява в якій просить слухати справу без його участі. Проти винесення заочного рішення не заперечує.
Відповідачі в судове засідання не з'явились, повідомлені належним чином, причини неявки суду невідомі, а тому по справі необхідно ухвалити заочне рішення, відповідно до ст. 280 ЦПК України через неявку відповідачів в судове засідання.
Третя особа в судове засідання не з'явилась, через канцелярію суду надійшла заява про розгляд справи без їх участі та прийняття рішення згідно діючого законодавства.
Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.
Як вбачається з матеріалів справи, АДРЕСА_1 відповідно до витягу з рішення № 560 Київської міської ради народних депутатів від 26.06.1989 року передана ОСОБА_3 з родиною у кількості три особи. (а.с. 13)
ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 померла. (а.с. 16)
Згідно довідки КП КМР «КМБТІ» від 22.03.2017 року вбачається, що в АДРЕСА_1 на праві власності не зареєстрована. (а.с. 69)
Позивач ОСОБА_2 прийняв спадщину, яка залишилась на після смерті його матері ОСОБА_3, а саме кВ. АДРЕСА_1, що підтверджується копією заяви № 756 від 04.04.2017 року до Першої київської державної нотаріальної контори. (а.с. 54) Однак постановою від 04.04.2017 року державним нотаріусом Першої київської державної нотаріальної контори Ковток А.І. відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв'язку з ненаданням правовстановлюючого документу. (а.с. 70 зворот)
В АДРЕСА_1 зареєстрований позивач ОСОБА_2 з 16.08.1983 року, що підтверджується копією довідки № 185 від 30.03.2017 року. (а.с. 56)
Спадкування за законом відбувається у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини. При вирішенні питання спадкування за законом, враховуються такі юридичні факти, як: родинні стосунки (кровна спорідненість), шлюбні відносини, усиновлення (удочеріння), перебування на утриманні спадкодавця. Центральним субінститутом спадкування за законом є інститут черговості, який полягає в тому, що за загальним правилом кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування за відсутності бодай одного спадкоємця попередньої черги, обумовленого різними причинами: фізичною відсутністю, усуненням від права на спадкування, неприйняттям спадщини або відмовою від прийняття спадщини.
Відповідно до ст. 1261 Цивільного кодексу України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Після смерті ОСОБА_3 спадкоємцем за законом є: ОСОБА_2 (син). Факт родинних відносин підтверджується копією свідоцтва про народження (а.с.17)
Частиною 1 ст. 1268 Цивільного кодексу України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або неприйняття її.
Відповідно до ч. 1 ст. 1269 Цивільного кодексу України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Відповідно до ч. 4 ст. 41 Конституції України, право власності є непорушним, ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Відповідно до ч. 5 ст. 11 Цивільного кодексу України, цивільні права можуть виникати з рішення суду лише у випадках, встановлених актами цивільного законодавства. ЦК України передбачає можливість виникнення права власності на підставі рішення суду у випадках, прямо передбачених ст.ст. 335, 376, 392 цього Кодексу.
Статтею 392 Цивільного кодексу України передбачено, що власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.
Як визначено в статті 76 Цивільного процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.. (ч.1 ст.95 Цивільного процесуального кодексу України)
Відповідно до вимог ст. 12 Цивільного процесуального кодексу України, Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Відповідно до частини третьої ст. 89 Цивільного процесуального кодексу України, жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.
Частиною 4 ст. 223 ЦПК України передбачено, що у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Аналізуючи наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності, керуючись положеннями діючого законодавства України, суд дійшов висновку, що в розрізі даного спору позивач має достатні правові підстави на визнання за ним права власності на кВ. АДРЕСА_1, в порядку спадкування за законом, як спадкоємець першої черги після померлої ОСОБА_3, оскільки дане нерухоме майно є складовою спадкової маси спадкодавця , що на момент смерті належало їй на праві власності, а тому встановивши факт належності спадкодавцю на праві власності спірної нерухомості, ураховуючи відсутність інших спадкоємців, суд вважає за можливе визнати за позивачем як спадкоємцем першої черги за законом право власності на кВ. АДРЕСА_1, при цьому судом ураховано, що визнання за позивачем права власності на квартиру є таким, що не порушує прав та законних інтересів третіх осіб.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України, у разі задоволення позову судові витрати, пов'язані з розглядом справи, покладаються на відповідача.
Тому з відповідачів на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в розмірі 3818 грн. 88 коп. з кожного.
Враховуючи наведене, суд вважає за необхідне визнати за позивачем право власності в порядку спадкування за законом на кВ. АДРЕСА_1.
На підставі викладеного, керуючись ст. 41 Конституції України, ст.ст. 11, 335, 376, 392, 1261, 1268, 1269 ЦК України, ст.ст. 1-13, 77-83, 89, 95, 141, 223, 259, 263-265, 268, 280-283 ЦПК України, суд,
Позов ОСОБА_2 до Житлово-будівельного кооперативу «Механізатор-3», Київської міської ради, третя особа: Перша київська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування задовольнити.
Визнати за ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП НОМЕР_1, адреса: АДРЕСА_1) в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2, право власності на кВ. АДРЕСА_1.
Стягнути з на користь Першої київської державної нотаріальної контори та Київської міської ради на користь ОСОБА_2 судовий збір в розмірі 3818 грн. 88 коп. з кожного.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 діб з дня отримання його копії.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст судового рішення складено 26.12.2017 року

Суддя Н.О. Яровенко