Провадження № 2/761/1250/2017
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 листопада 2017 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді: Макаренко І.О.

при секретарі: Триндюк А.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Київської Міської Ради, треті особи: Головне територіальне управління юстиції у місті Києві, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Шпак А.П. про встановлення факту проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до Шевченківського районного суду м. Києва з вищевказаним позовом в якому просить суд: встановити факт проживання ОСОБА_1 із ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1 однією сім'єю без реєстрації шлюбу понад п'ять років з травня 2008 року до часу відкриття спадщини ОСОБА_5 - ІНФОРМАЦІЯ_2.

Свої вимоги позивач обґрунтувала тим, що у 2003 році ОСОБА_1 познайомилися з ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1 Між ними склалися дружні стосунки. В подальшому, у зв'язку з тим, що ОСОБА_5 був самотній, не мав родичів та був розлучений з дружиною з 2005 року, позивачка також не перебувала у зареєстрованому шлюбі, у 2008 році ОСОБА_5 запропонував ОСОБА_1 проживати спільно однією сім'єю в його квартирі, на що позивач погодилася. Позивач зазначає, що вони з ОСОБА_5 вели спільне господарство, мали спільний бюджет, проводили час разом, подорожували (відпочивали на Шацьких озерах) і в цілому виконували відносно один одного обов'язки чоловіка і дружини. Шлюб не реєстрували, оскільки у цьому не було необхідності. Починаючи з 2009 року стан здоров'я ОСОБА_5 почав погіршуватися, він тривалий час проводив у ліжку. У продовж 2012-2013 років, ОСОБА_5 переніс дві операції на ноги, які були проведені в державній установі «Інститут травматології та ортопедії НАМН України». За час перебування ОСОБА_5 в лікарні, позивач була поряд з ним, підтримувала його, купувала ліки, їжу, приносила змінний одяг, більшість часу перебувала з ним у лікарні. В подальшому ОСОБА_5 неоднарозово перебував на стаціонарному лікуванні у вказаній державній клініці, де позивач його провідувала, піклувалася про нього та допомагала йому. ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 помер. У зв'язку з тим, що між позивачем та ОСОБА_5 не був зареєстрований, позивач зазначає, що воно позбавлена права на успадкування майна померлого.

В судовому засіданні позивач та представник позивача підтримали позовні вимоги та просили суд їх задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з'явився, про дату та час розгляду справи повідомлявся належним чином, надіслав до суду клопотання в якому просить суд відмовити позивачу в задоволенні позовних вимог в повному обсязі, оскільки позивач не надав доказів звернення з заявою про прийняття спадщини та її права ніким не порушені, просили розглядати справу за відсутності представника відповідача Київської міської ради.

Треті особи в судове засідання не з'явилися, про дату та час розгляду справи повідомлялися належним чином, надіслали до суду клопотання про розгляд справи за їх відсутності.

В судовому засіданні свідок ОСОБА_6 зазначив, що він є сімейним лікарем покійного ОСОБА_5, надав допомогу починаючи з 2000 року. Показав, що відвідував ОСОБА_5 декілька разів на кілька місяців. Вказав, що ОСОБА_5 деякий час проживав сам, потім він познайомив його з ОСОБА_1 та сказав що вона буде проживати з ним, але одружуватися поки не збираються. Із родичів у ОСОБА_5 бачив тільки двох племінників, родичі його не відвідували. Підтвердив факт постійного проживання зазначених осіб, ведення ними спільного господарства, наявних між ними сімейних стосунків.

В судовому засіданні свідок ОСОБА_7 надав покази, що він був сусідом та товаришем померлого ОСОБА_5. Зазначив, що ОСОБА_5 та ОСОБА_1 почали проживати разом приблизно 2009-2010 р. Покійний говорив, що ОСОБА_1 це його жінка. Підтвердив факт постійного проживання ОСОБА_1 з покійним, ведення ними спільного господарства, наявних між ними сімейних стосунків та те, що вони разом відпочивали на Шацьких озерах. Зазначив, що ОСОБА_5 мав погані стосунки з племінниками. На похоронах була присутня позивачка, хто саме займався похоронами не знає.

Вислухавши надані пояснення, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_2, що підтверджується копією свідоцтва про смерть (т. 3 а.с. 11).

Відповідно до пояснень позивача наданих в судовому засіданні та викладених в позовній заяві, зазначено, що з травня 2008 року по день смерті перебувала з ОСОБА_5 в фактичних шлюбних відносинах, проживали як чоловік та дружина, в його квартирі за адресою: АДРЕСА_1, мали спільний бюджет та побут, вели спільне господарство. Проживали без реєстрації шлюбу. На час смерті її фактичного чоловіка - ОСОБА_5, позивач проживала разом з ним однією сім'єю близько 8 років.

ОСОБА_1 та ОСОБА_5 разом їздили відпочивати на Шацькі озера в період з 02.08.2014 р. по 12.08.2014 р., що підтверджується листом директора ТОВ «Бізнес Альянс «Туристична Палата Україна» Соколової О.В. та показами свідка ОСОБА_7.

Факт проживання ОСОБА_1 та ОСОБА_5 підтверджується показами свідків та актом від 21.06.2016 року складеним Житлово-експлуатаційною дільницею №7, відповідно до якого мешканці будинку за адресою: АДРЕСА_1 підписалися, чим підтвердили факт проживання ОСОБА_1 в квартирі АДРЕСА_1, без реєстрації з 2008р. по 2016р.

Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів.

Стаття 1222 Цивільного кодексу України передбачає, що спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 549 цього Кодексу спадкоємець вважається таким, що прийняв спадщину, якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном або якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1223 Цивільного кодексу України, право на спадкування мають особи визначені у заповіті, а у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 Цивільного кодексу України.

Згідно із статтею 1220 Цивільного кодексу України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Відповідно до статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Стаття 1270 ЦК України, передбачає, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст. 1264 ЦК України, у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім'єю не менш як п'ять років до часу відкриття спадщини.

Отже, предметом доказування при розгляді справ про встановлення факту проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу передусім складає сукупність обставин, що є згідно із законом основними ознаками сім'ї; спільне проживання, пов'язаність спільним побутом, наявність взаємних прав та обов'язків.

Як роз'яснено у пункті 21 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року № 7, при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім'єю не менш як п'ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно враховувати правила ч. 2 ст. 3 СК про те, що сім'ю складають особи, які спільно проживають, пов'язані спільним побутом, мають взаємні права та обов'язки. Зазначений п'ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням спільного проживання зі спадкодавцем однією сім'єю до набрання чинності цим Кодексом.

Відповідно ч. 2 ст. 3 СК України сім'ю складають особи, які спільно проживають, пов'язані спільним побутом, мають взаємні права та обов'язки.

Статтею 21 СК України передбачено, що шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у державному органі реєстрації актів цивільного стану. Проживання однією сім'єю жінки та чоловіка без шлюбу не є підставою для виникнення у них прав та обов'язків подружжя.

Згідно зі ст. 74 СК України якщо жінка та чоловік проживають однією сім'єю, але не перебувають у шлюбі між собою, або в будь-якому іншому шлюбі, майно, набуте ними за час спільного проживання, належить їм на праві спільної сумісної власності, якщо інше не встановлено письмовим договором між ними.

Факт сумісного проживання однією сім'єю підтверджується матеріалами справи, показаннями свідків наданими у судовому засіданні.

Таким чином, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, та враховуючи те, що обставини, на які посилається заявник, знайшли своє підтвердження в судовому засіданні, а саме, те, що позивач з 2008 року проживала з ОСОБА_5, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2, разом як чоловік та дружина, вели спільне господарство, мали спільний бюджет та побут, що також було підтверджено свідками в судовому засіданні, тому суд прийшов до висновку, що заявлені вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 21, 74 СК України, ст.ст. 1216, 1217, 1220, 1221, 1264 ЦК України та на підставі ст.ст. 10, 11, 27,60, 88, 212-215 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської Міської Ради, треті особи: Головне територіальне управління юстиції у місті Києві, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Шпак А.П. про встановлення факту проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без шлюбу - задовольнити.

Встановити факт проживання однією сім'єю без реєстрації шлюбу ОСОБА_1 та ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, в період з 2008 року по ІНФОРМАЦІЯ_2.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду м. Києва через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції протягом десяти днів з дня його проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя