АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 528/610/17 Номер провадження 22-ц/786/2311/17Головуючий у 1-й інстанції Федорак Л. М. Доповідач ап. інст. Кривчун Т. О.
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 серпня 2017 року м. Полтава

Колегія суддів судової палати у цивільних справах Апеляційного суду Полтавської області у складі:

Головуючого: судді Кривчун Т.О.,

Суддів: Бондаревської С.М. Чумак О.В.

розглянула у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Полтаві справу за апеляційною скаргою ОСОБА_2

на рішення Гребінківського районного суду Полтавської області від 27 липня 2017 року

по справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача,-

В С Т А Н О В И Л А :

РішеннямГребінківського районного суду Полтавської області від 27 липня 2017 року позов ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задоволено повністю.

Шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_2, що зареєстрований 28 липня 2016 року Гребінківським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Полтавській області, актовий запис №63, розірвано.

Стягнуто з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, судовий збір в сумі 640,00 грн. (шістсот сорок гривень 00 коп.) в дохід держави.

Вказане рішення оскаржила відповідач, яка у поданій апеляційній скарзі, посилаючись на порушення судом норм матеріального і процесуального права, просить рішення місцевого суду скасувати та ухвалити нове рішення, яким шлюб між ОСОБА_3 до ОСОБА_2 розірвати, звільнити ОСОБА_2 від сплати судового збору в порядку п.2 ст.8 ЗУ «Про судовий збір», не стягувати з ОСОБА_2 судовий збір при подачі апеляційної скарги в порядку п.2 ст.8 ЗУ «Про судовий збір».

Вказує, що з заявою від 27.07.2017 року про залишення без розгляду заяви від 26.07.2017 року про надання строку для примирення, не зверталась.

Зазначає, що вона є учасником бойових дій, на даний час не працює за станом здоров'я, заробітку не має, а тому не має можливості сплатити судовий збір за рішенням суду та при подачі апеляційної скарги.

Вважає, що суд, розглянувши справу без її участі не надав відповідачу можливості підтвердити вказані обставини, чим порушив права ОСОБА_2

Колегія суддів, вивчивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, приходить до висновку про відхилення апеляційної скарги з наступних підстав.

У відповідності до ст.213 ЦПК України, рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно з вимогами ст.214 цього Кодексу під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані (пропущення строку позовної давності тощо), які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин.

Зазначеним вимогам рішення суду першої інстанції відповідає в повній мірі.

Як убачається з матеріалів справи, відповідно до актового запису №63, вчиненого Гребінківським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Полтавській області, ОСОБА_3 та ОСОБА_2 одружились 28.07.2016 року (повторне Свідоцтво про шлюб серія НОМЕР_1 від 19.04.2017 року. а.с.10, 12).

Задовольняючи позов місцевий суд виходив із того, що матеріалами справи підтверджено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам позивача, відповідач позов визнала, а тому шлюб підлягає розірванню.

Проголошена Конституцією України охорона сім'ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

За правилами ст.111 СК України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства. При вирішенні позовів про розірвання шлюбу слід уникати формалізму, повно та всебічно з'ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя. Передбачене статтею 111 СК України вжиття судом заходів щодо примирення подружжя застосовується у випадку відсутності згоди одного з них на розірвання шлюбу за ініціативою однієї із сторін або суду, особливо за наявності неповнолітніх дітей (п.10 постанови Пленуму ВСУ «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» №11 від 21.12.2007р.).

З урахуванням наведеного колегія суддів погоджується з висновком місцевого суду про наявність підстав для розірвання шлюбу, оскільки фактичні шлюбні відносини сторін припинились, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін. Окрім того, відповідач в поданій апеляційній скарзі також просила шлюб, укладений між сторонами 28.07.2016 року, розірвати.

Про цьому висновок місцевого суду про стягнення з відповідача на користь держави судового збору у розмірі 640,00 грн., колегія суддів вважає вірним та таким, що відповідає матеріалам справи та нормам матеріального права, а тому доводи апеляційної скарги в цій частині є необґрунтованими та на увагу не заслуговують, виходячи з наступного.

З матеріалів справи вбачається, що, відповідно до посвідчення серії НОМЕР_2 від 18.06.2015 року, відповідач ОСОБА_2 є учасником бойових дій (а.с.43).

Згідно довідки від 08.08.2017 року №795, ОСОБА_2 дійсно не перебуває на обліку як безробітня в Синельниківському міськрайонному центрі зайнятості (а.с.46).

У відповідності до довідки від 08.08.2017 року №105, ОСОБА_2 не перебуває на обліку Управління праці та соціального захисту населення Синельниківської міської ради (а.с.47).

За змістом до ч.2 ст.88 ЦПК України, якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від оплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, що їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ч.1 ст.82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно ч.3 ст.82 ЦПК України з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Пунктом 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року №10 роз'яснено, що, відповідно до статті 8 Закону №3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

З урахуванням вищевикладеного, апелянт суду не надав.достатніх та переконливих доказів відсутності коштів на сплату судового збору, зокрема, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо. Копія трудової книжки про непрацевлаштування, довідки про не перебування на обліку як безробітньої та не отримання допомоги від Управління праці та соціального захисту населення Синельниківської міської ради не можуть слугувати підставою для звільнення відповідача від сплати судового збору, оскільки не містять вичерпної інформації про відсутність у ОСОБА_2 коштів, достатніх для сплати нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Окрім того, згідно ч.13 ст.5 ЗУ «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, Герої України - у справах, пов'язаних з порушенням їх прав.

Частиною 2 ст.22 ЗУ «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» (зі змінами відповідно до Закону № 5477-VI від 06.11.2012) ветерани війни та особи, на яких поширюється дія цього Закону, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов'язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов'язаних з розглядом цих питань.

З урахуванням наведеного колегія суддів не вбачає підстав для звільнення відповідача від сплати судового збору, стягнутого за рішенням місцевого суду.

При цьому, згідно пункту 22 постанови Пленуму ВССУ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014 року №10, у разі оскарження рішення суду лише в частині відшкодування чи розподілу судових витрат, що не пов'язано з позовними вимогами і не стосується суті спору, сторона не повинна оплачувати за таку скаргу судовий збір.

Як убачається зі змісту апеляційної скарги, відповідач не погоджується з висновками місцевого суду саме в частині стягнення з неї судового збору та прохає звільнити від його сплати з посиланням на скрутний матеріальний стан, при цьому шлюб також прохає розірвати.

З урахуванням наведеного колегія суддів приходить до висновку, що ОСОБА_2 не повинна сплачувати судовий збір за подачу апеляційної скарги на рішення Гребінківського районного суду Полтавської області від 27 липня 2017 року.

Суд першої інстанції, встановивши фактичні обставини справи, дав їм належну правову оцінку, дослідив надані сторонами докази, на підставі яких дійшов вірного висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог, при правильно вирішивши питання судового збору.

За таких обставин підстав для скасування рішення місцевого суду з мотивів, викладених в апеляційній скарзі, колегія суддів не вбачає.

Відповідно до ст.308 ЦПК України апеляційний суд відхиляє апеляційну скаргу і залишає рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. Не може бути скасоване правильне по суті і справедливе рішення суду з одних лише формальних міркувань.

Керуючись ст.ст.303,304,307,308,314,315,317 ЦПК України, колегія суддів,-

У Х В А Л И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2, - відхилити.

Рішення Гребінківського районного суду Полтавської області від 27 липня 2017 року, - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена безпосередньо до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом двадцяти днів з дня набрання нею чинності.

ГОЛОВУЮЧИЙ: /підпис/ Т.О. Кривчун

СУДДІ: /підпис/ С.М. Бондаревська

/підпис/ О.В. Чумак

ЗГІДНО:

Суддя Апеляційного суду

Полтавської області Т.О. Кривчун