Справа № 204/7421/17
Провадження № 2/204/2230/17
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

04 грудня 2017 року м.Дніпро

Суддя Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська Тітова І.В., дослідивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності у порядку спадкування за законом,

в с т а н о в и л а:

20 листопада 2017 року до суду надійшла вищевказана позовна заява.

29 листопада 2017 року до суду надійшли відомості про місце реєстрації відповідача.

З 24 листопада 2017 року по 01 грудня 2017 року включно, суддя Тітова І.В. знаходилась у відгулах.

Із матеріалів позовної заяви випливає, що вона не відповідає вимогам, викладеним у ст.ст.119-120 ЦПК України, а саме:

-позивачам у позовній заяві слід уточнити виклад обставин (предмет та підстави позову), якими вони обґрунтовують свої позовні вимоги, а саме: уточнити спосіб захисту, відповідно до якого вони просять захистити їх порушенні права та інтереси з урахуванням ч.2 ст.16 ЦК України, якою визначено способи захисту цивільних прав та інтересів, оскільки при предявленні позову має бути викладено, яке саме право порушено; коли і в чому це виявилося; способи захисту, яких суд може вжити;

-позивачам у позовній заяві слід уточнити виклад обставин, якими вони обґрунтовують свої позовні вимоги, та зазначити докази, що підтверджують кожну обставину, якими обґрунтовуються позовні вимоги та додати їх до позовної заяви;

-позивачами не у повному обсязі було сплачено судовий збір за вимоги майнового характеру.

Відповідно до ч.2 ст.119 ЦПК України позовна заява повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; 3) зміст позовних вимог; 4) ціну позову щодо вимог майнового характеру; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; 6) зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; 7) перелік документів, що додаються до заяви.

Згідно із ч.4 ст.119 ЦПК України позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом.

Із поданих матеріалів справи та викладених обставин в позовній заяві неможливим є встановлення наявності спору між сторонами, тож позивачам необхідно навести обґрунтування своїх позовних вимог із посиланням на відповідні докази, як того вимагає ст.119 ЦПК України.

Відповідно до ч.2 ст.80 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент предявлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Аналогічні положення містяться у п.2 ст.6 ЗУ «Про судовий збір», відповідно до яких встановлено, що у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Згідно із п.12 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» №20 від 22.12.1995 р. з наступними змінами і доповненнями, розяснено, що вартість спірного майна визначається за згодою сторін, а при його відсутності по дійсній вартості майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю майна розуміється грошова сума, за якою майно може бути продане в даному населеному пункті або місцевості.

Враховуючи те, що позивачами було зазначено ціну позову вартості спірного майна, що вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна, суд на підставі ч.2 ст.80 ЦПК України попередньо визначає розмір судового збору у максимальному розмірі, оскільки згідно із ЗУ «Про судовий збір» судовий збір сплачується у розмірі 1% від ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що дорівнює 8000грн.

Окрім того, відповідно до ч.5 ст.119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до ч.3 ст.6 ЗУ «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Позовна заява містить окремі вимоги майнового та немайнового характеру, а саме немайнову вимогу щодо визначення частки померлого ОСОБА_4 та частки померлого ОСОБА_5 у квартирі АДРЕСА_1, які відповідно у кожного становить по 1/2 та дві майнових вимоги: визнання за ОСОБА_1 права власності на 1/2 частки квартири №134, по вул.Дмитра Кедріна, 47 у м.Дніпро в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_5; визнання за ОСОБА_2 права власності на 1/2 частки квартири №134, по вул.Дмитра Кедріна, 47 у м.Дніпро в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_5

Позивачами до позовної заяви додано квитанцію №33 від 10.11.2017р. на суму 2000грн. про сплату судового збору за вимоги майнового характеру, і квитанцію №34 від 10.11.2017р. на суму 640грн. про сплату судового збору за вимогу немайнового характеру. Таким чином, беручи до уваги часткову сплату позивачами судового збору у розмірі 2000грн. за вимоги майнового характеру, сума, яку необхідно доплатити становить 6000грн.

Крім того, п.41 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 01.03.2013р. №3 «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» встановлено, що перелік позовів, для яких визначено виключну підсудність (стаття 114 ЦПК) є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає. Місцезнаходження нерухомого майна має бути підтверджено документально.

Згідно з п.42 вищевказаної постанови виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна (частина перша статті 114 ЦПК). Згідно з положеннями статті 181 ЦК до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об'єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Зокрема, це позови про визнання права власності на нерухоме майно.

Проте, документу, який би підтверджував місцезнаходження нерухомого майна на території Чечелівського (Красногвардійського) району м.Дніпропетровська, позивачами надано не було.

Крім того, п.7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009р. №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» передбачено, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК України (1618-15). У зв'язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Також необхідно зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. У звязку з наведеним, залишення позову без руху з підстав, передбачених законом (невідповідність позовної заяви вимогам щодо її змісту, несплата судового збору тощо) не є порушенням права на справедливий судовий захист. Разом з тим, Європейський суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним.

У відповідності до ч.1 ст.121 ЦПК України суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.119,120 ЦПК України, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання ухвали.

Виходячи із вищевикладеного, позовна заява підлягає залишенню без руху із встановленням позивачам строку для усунення недоліків шляхом: уточнення викладу обставин (предмет та підстави позову), якими вони обґрунтовують свої позовні вимоги, а саме: уточнити спосіб захисту, відповідно до якого вони просять захистити їх порушенні права та інтереси з урахуванням ч.2 ст.16 ЦК України, якою визначено способи захисту цивільних прав та інтересів, оскільки при предявленні позову має бути викладено, яке саме право порушено; коли і в чому це виявилося; способи захисту, яких суд може вжити; уточнення викладу обставин, якими вони обґрунтовують свої позовні вимоги, та зазначити докази, що підтверджують кожну обставину, якими обґрунтовуються позовні вимоги та додати їх до позовної заяви та надання суду документу про сплату судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою (за такими банківськими реквізитами: одержувач УД КСУ у Красногвардійському районі м.Дніпропетровська Дніпропетровської обл., р/р 0008, , МФО 805012, банк ГУ ДКСУ в Дніпропетровській області, код платежу 22030001, код ЄДРПОУ суду 02891345, призначення платежу: судовий збір) у сумі 6000грн., так як позивачем було частково сплачено судовий збір (або доказів на підтвердження звільнення від його сплати), документу, який би підтверджував місцезнаходження нерухомого майна на території Чечелівського (Красногвардійського) району м.Дніпро.

Керуючись ст.ст.119-121 Цивільного процесуального кодексу України,

у х в а л и л а:

Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності у порядку спадкування за законом - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків один день з дня отримання ухвали.

Розяснити позивачу, що у випадку невиконання ухвали суду у встановлений строк, заява буде вважатись неподаною та підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.В. Тітова