У х в а л а

"08" листопада 2017 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі

Головуючого судді Астахової О.О.,

при секретарі Наумовій О.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Агенство нерухомості «ДОМ ПЛЮС» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -,-

в с т а н о в и в :

Позивач звернувся до суду із позовом в якому просить стягнути із відповідача заборгованість у сумі 44 687,00 грн., а також штраф за порушення виконання зобов»язання у сумі 44 687,00 грн.

У судовому засіданні представник відповідача подав зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Агенство нерухомості «ДОМ ПЛЮС» про розірвання договору та стягнення збитків, і моральної шкоди, яку просить прийняти до спільного розгляду з первісним позовом, оскільки вважає, що обидва позови взаємопов»язані, випливають з одних правовідносин і задоволення зустрічного позову виключає задоволення позовних вимог ТОВ «Дом плюс», а тому їх спільний розгляд є доцільним.

Суд, вислухавши клопотання, думку відповідача та другого представника відповідача, які клопотання підтримали, думку представника позивача, який заперечував проти прийняття зустрічної позовної заяви до спільного розгляду з первісним позовом, так як вважав, що зустрічна позовна заява не оплачена належним чином судовим збором і її спільний розгляд не є доцільним, перевіривши виконання вимог ст. 118-120 ЦПК України, прийшов до наступного висновку.

Згідно зі ст. 123 ЦПК України, відповідач має право пред'явити зустрічний позов до початку розгляду справи по суті.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов'язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин, або коли вимоги за позовами можуть зараховуватися, або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об'єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Вивчивши матеріали зустрічної позовної заяви, суд приходить до висновку, що вона не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України.

За ч. 5 ст. 119 ЦПК України, до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Звертаючись до суду із зустрічним позовом позивач просить розірвати договір № Ф - 01/02-2017 від 01.02.2017 у року укладений між сторонами та стягнути збитки 10 326,35 грн., пеню - 1340,61 грн. а також моральну шкоду - 9000,00 грн.

При цьому зустрічна позовна заява не оплачена судовим збором, з посиланням на ч. 3 ст. 22 Закону України «про захист прав споживачів», яка на думку позивача за зустрічним позовом, надає право на звільнення від оплати судовим збором.

Посилання позивача за зустрічним позовом на звільнення її від сплати судового збору згідно з п. 3 ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів» не можуть бути прийняті судом з огляду на наступне.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати, відстрочення, розстрочення сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір».

Перелік підстав для звільнення від сплати судового збору та пільг щодо його сплати визначено статтями 3 та 5 Закону України «Про судовий збір».

У пункті 7 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір», у редакції від 8 липня 2011 року, було передбачено, що споживачі за позовами, що пов'язані з порушенням їхніх прав, звільняються від сплати судового збору.

Проте, Законом України від 22 травня 2015р. № 484-VIII, який набрав чинності 1 вересня 2015 р., внесено зміни до Закону України «Про судовий збір», та викладено статтю 5 в новій редакції, у якій звільнення від сплати судового збору споживачів не передбачено.

Згідно частин 3 та 4 статті 2 ЦПК України провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

За загальним правилом, при розбіжності між загальним і спеціальним нормативно-правовим актом перевага надається спеціальному, якщо він не скасований виданим пізніше загальним актом, при цьому спеціальний закон, який визначає підстави для звільнення від сплати судового збору та пільги щодо його сплати є Закон України «Про судовий збір», тому саме цей Закон підлягає застосуванню.

За таких обставин зустрічна позовна заява підлягає оплаті судовим збором.

Згідно із ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання до суду заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За подання до суду заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За змістом ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01.01.2017 року становить 1600,00 грн.

Як убачається зі змісту зустрічного позову позивачем одночасно заявлено дві вимоги немайнового характеру - стягнення моральної (немайнової) шкоди та розірвання договору, а також вимогу майнового характеру - стягнення збитків у загальній сумі - 11666,96 грн.

Таким чином, оплата судового збору за подання даної зустрічної позовної заяви має бути здійснена позивачем у розмірі 1280,00 грн. (1600 х 0,4 х 2), за вимогами немайнового характеру та 640,00 грн. (1600 х 0,4) за вимогою майнового характеру, або якщо у позивача є пільги зі сплати судового збору, необхідно надати доказ на підтвердження таких пільг.

Згідно із ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Оскільки подана зустрічна позовна заява не відповідає вимогам цивільно-процесуального законодавства, суд вважає необхідним залишити заяву без руху, надавши позивачу або її представникам строк для усунення вказаних недоліків.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 119, 120, 121,123, 208, 210 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в :

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Агенство нерухомості «ДОМ ПЛЮС» про розірвання договору та стягнення збитків, і моральної шкоди- залишити без руху та надати позивачу та/або його представнику строк для усунення вказаних недоліків який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання ухвали суду.

У разі невиконання вимог ухвали у визначений судом строк заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя