Справа № 379/812/17 Головуючий у І інстанції Бойко М. Г.
Провадження № 22-ц/780/5274/17 Доповідач у 2 інстанції Коцюрба О. П.
Категорія 56 07.12.2017
УХВАЛА

07 грудня 2017 року колегія суддів судової палати в цивільних справах Апеляційного суду Київської області в складі :

Головуючого - Коцюрби О.П.,

Суддів - Сержанюка А.С., Журби С.В.,

При секретарі - Топольському В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Таращанського районного суду Київської області від 02 жовтня 2017 року у справі за позовом ОСОБА_2 до Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» Таращанський районний підрозділ про захист прав споживача та визнання рішення комісії по розгляду акту № К 027820 від 19 травня 2017 року про порушення Правил користування електроенергією у споживача, яке оформлено протоколом № 0145 від 24 травня 2017 року.

Заслухавши доповідь судді Апеляційного суду, пояснення сторін. вивчивши матеріали цивільної справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів, -

ВСТАНОВИЛА:

ОСОБА_2 звернувся до таращанського районного суду Київської області з даним позовом, в якому просив визнати недостовірною інформацією наданою відповідачем, а саме: розрахунок спожитої електроенергії у повідомленні про оплату за травень 2017 року від 24.05.2017 року по Акту порушення ПКЕЕН № К 027820 від 19.05.2017 року та зобов'язати відповідача перерахувати обсяг спожитої ним електроенергії за травень місяць 2017 року. Крім того, доповнив вказані вимоги ще одним пунктом згідно заяви про уточнення позовних вимог від 21.07.2017 року, в якому просив визнати недійсним рішення комісії по розгляду акту № К 027820 від 19.05.2017 року про порушення Правил користування електроенергією у споживача, яке оформлено протоколом № 0145 від 24.05.2017 року.

Рішенням Таращанського районного суду Київської області від 02.10.2017 року, ОСОБА_2 відмовлено в задоволенні позову.

Не погоджуючись з вказаним рішенням, ОСОБА_2 оскаржив його в апеляційному порядку. В апеляційній скарзі просив, скасувати рішення Таращанського районного суду Київської області від 02.10.2017 року, ухвалити у справі нове рішення про задоволення його позовних вимог у зв'язку з невідповідністю висновків суду обставинам справи.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення Таращанського районного суду Київської області від 02.10.2017 року в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга ОСОБА_2 не підлягає задоволенню з наступних підстав.

З матеріалів цивільної справи та п. 3 ПКЕЕН вбачається, що споживання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією, укладеного між споживачем та енергопостачальником.

Судом також встановлено, що ОСОБА_2 є власником особового рахунку НОМЕР_1 отримувача електричної енергії, у будинку АДРЕСА_1 і відповідно до Договору про користування електричною енергією від 28.02.2011 року є споживачем електричної енергії.

19.05.2017 року трьома представниками Таращанський РП Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» при проведенні технічної перевірки за адресою: АДРЕСА_1 було виявлено порушення позивачем Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №1357 від 26.07.1999 року (надалі ПКЕЕН), зокрема - п. 48 вказаних Правил, яке полягало в самовільному підключенні електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку, а саме змонтовано перед лічильником клемну колодку, прихованим способом, за щитком електролічильника. При контрольному огляді його виявити не можливо. Підключався зварювальний апарат, електроенергія що споживалась, лічильником не враховувалась. Порушення було продемонстровано, межа відповідальності згідно ПКЕЕН, про що було складений акт № К 027820 від 19.05.2017 року, який підписаний трьома представниками енергопостачальника та споживачем (позивачем ОСОБА_2.), який був присутнім при перевірці та який у вказаному акті зазначив, що до працівників Таращанського РП претензій не має. Отже, у відповідності до п. 53 ПКЕЕН він є дійсним. В акті зазначена схема, яка підтверджує таке підключення.

Крім того, порушення ПКЕЕН було зафіксовано на фото, що є доказом по справі.

Даний акт про порушення був винесений на розгляд комісії актів порушення ПКЕЕН та нарахувань за ними, на якому був присутній позивач.

На підставі зазначеного акту про порушення ПКЕЕН у відповідності до п. 53 ПКЕЕН, п.п. 1.2., 3.1.-3.4. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією, було виконано розрахунок суми

заборгованості з 19.05.2014 року по момент виявлення порушення ПКЕЕН - 19.05.2017 року, у розмірі 70312,39 грн. Розрахунок зазначених збитків проведено за п. 3.5 Методики, за формулою 2.7. Методики за вказаний період, у відповідності до діючих тарифів.

З рішенням комісії по розгляду акту № К 027820 та нарахуванням, ОСОБА_2 був згодний, про що свідчить його підпис в протоколі № 0145 від 24.05.2017 року, за наслідками розгляду якого було підтверджено факт виявленого порушення, кваліфіковано, що воно сталося з вини споживача, було вчинене ним прихованим способом та прийнято рішення, оформлене вказаним протоколом про нарахування суми збитків у відповідності до п. 3.1.5 Методики про визначення та нарахування вартості обсягу не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил електричної енергії відповідно до Методики затвердженої Постановою НКРЕ 04.05.2006 року №562 із змінами та доповненнями.

Статтею 26 Закону України «Про електроенергетику» визначено, що споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються КМУ. Споживач енергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів, згідно з умовами договору.

За змістом ст. 27 Закону України «Про електроенергетику» порушеннями в електроенергетиці є: крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку. Методика розрахунку розміру шкоди, завданої енергопостачальнику внаслідок викрадення електроенергії, встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Представниками відповідача, інспектором Колісником В.В., майстром ОСОБА_4, електромонтером ОСОБА_5, які були допитані судом в якості свідків, підтверджується те, що 19.05.2017 року ними було виявлено порушення позивачем ПКЕЕН, зокрема, здійснення ним безоблікового споживання електричної енергії шляхом монтування перед лічильником клемної колодки, прихованим способом, за щитком електролічильника, яке при контрольному огляді виявити не можливо, куди підключався зварювальний апарат і при цьому електроенергія що споживалась, лічильником не враховувалась за адресою проживання останнього, у гаражі садиби (будинку) АДРЕСА_1 Зазначене порушення було продемонстровано позивачу, про що був складений відповідний акт, який вони, як представники енергопостачальника, та сам споживач, позивач у справі, підписали. В акті зазначена схема, яка підтверджує таке підключення, також було зроблено фотознімки порушення. З будинку позивача, ними була вилучена клемна колодка з фрагментами дроту, і зокрема дротів, якими до клемної колодки поза приладом обліку підключався зварювальний апарат, яку було запаковано в прозорий поліетиленовий пакет та опломбовано одноразовою охоронною пломбою КАРАТ, про що є відповідний запис та підпис ОСОБА_2, в акті ПКЕЕН № К 027820 від 19.05.02017 року та акті № 477274 про передачу на відповідальне збереження приладу обліку та пломб встановлених на ньому.

Також вказані свідки показали, що цього дня, тобто 19.05.2017 року, ними виконувались заміри навантажень по м. Тараща, Київської області, згідно розпорядження. Від ТП - 53, Л - 3 до опори № 12 було велике навантаження - 15,2 А, яке привело їх до будинку позивача. Заміри проводились спеціальним приладом, покажчиком струму ПС - 1м. Коли вони ввійшли у двір споживача, представились та попросили дозволу пройти до приладу обліку. По шляху до лічильника, споживач йшов по переду працівників РП. При вході в гараж, ОСОБА_2, висмикнув провід біля приладу обліку, що дало підозру на крадіжку електричної енергії. Підійшовши до щитка, на якому закріплений лічильник - побачили, що він висить на одній точці, а не на двох, як це зазначено в акті про передачу на відповідальне збереження приладу обліку та пломб встановлених на ньому від 17.07.2013 року. Далі вони почали проводити технічну перевірку. За допомогою повіреного, ізольованого інструменту, який пройшов випробування, вони відкрутили щиток, за яким, перед лічильником виявили клемну колодку, до якої, крім з'єднання проводів від опори до лічильника, було підключено ще один провід. Пройшовши по цьому проводу, вони з'ясували, що до клемної колодки був підключений зварювальний апарат. Провідник, який висмикнув споживач при вході в гараж, також відходив від зварювального апарату, який не був обладнаний штепсельною вилкою.

Однак, позивач не погоджуючись із тим, що ним були порушені ПКЕЕН у спосіб, який вказаний у акті про порушення № К 027820 від 19.05.2017 року, зазначаючи, що поза лічильником він не підключався і в такий спосіб електроенергії не викрадав, а також не погоджуючись із рішенням комісії Таращанського районного підрозділу з розгляду Актів про порушення ПКЕЕН, яке оформлено протоколом № 0145 від 24.05.2017 року на підставі якого йому нараховано суму збитків у відповідності п. 3.5. Методики виявлення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією за період 1097 днів, з 19.05.2014 року по 19.05.2017 року, в сумі 70312,39 грн., просив суд визнати недостовірною інформацією, наданий відповідачем розрахунок спожитої електроенергії у повідомленні про оплату за травень 2017 року від 24.05.2017 року по Акту порушення ПКЕЕ № К027820 від 19.05.2017 року та зобов'язати відповідача перерахувати обсяг спожитої ним електроенергії за травень місяць 2017 року, а також визнати недійсним рішення комісії по розгляду акту № К 027820 від 19.05.2017 року про порушення Правил користування електроенергією у споживача, яке оформлено протоколом № 0145 від 24.05.2017 року.

Відповідно до п. 53 ПКЕЕН у разі виявлення представниками енергопостачальника порушення споживачем ПКЕЕН, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акту свої зауваження.

Акт про порушення цих правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів.

Згідно п. 4.1. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення ПКЕЕН, факт виявлених представниками енергопостачальника електричної енергії за регульованим тарифом порушень споживачем вимог ПКЕЕ або ПКЕЕН оформлюється актом про порушення.

Відповідно до п. 53 рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом копія якого видається споживачу. У протоколі зазначається інформація по причетність споживача до порушення цих Правил. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості не облікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 року №562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН.

У разі відмови споживача від сплати вартості не облікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішень на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення).

Відповідно до п. 3.3. Методики розрахунок вартості не облікованої електричної енергії здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який розраховується розмір вартості не облікованої електричної енергії; за кількістю днів:

- а) у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 3.1. цієї глави (у частині щодо пошкодження приладів обліку) - з дня останнього контрольного огляду приладів обліку до дня усунення порушення, але не більш загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання не облікованої енергії, виявити які представники енергопостачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка у період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об'єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки).

У відповідності до вимог ст. 526 ЦК України, зобов'язання повинні виконуватися належним чином і відповідно до умов договору.

Згідно статті 610 ЦК України у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Відповідно до ст. 10 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін і кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

За правилами ч. 1 ст. 60 ЦПК України - кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень.

Статтею 64 ЦПК України передбачено, що письмовими доказами є будь-які документи, акти, довідки, листування службового або особистого характеру або витяги з них, що містять відомості про обставини, які мають значення для справи.

Судом першої інстанції перевірено в судовому засіданні докази, надані позивачем: копія акту № К 027820 від 19.05.2017 року, копія протоколу № 0145 від 24.05.2017 року та розрахунок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення ПКЕЕН. Інші належні та допустимі докази щодо заявлених вимог позивачем та його представником про визнання недійсним рішення комісії по розгляду акту № К 027820 від 19.05.2017 року про порушення Правил користування електроенергією у споживача, яке оформлено протоколом № 0145 від 24.05.2017 року - відсутні та суду не надані.

При цьому, Таращанський районний суд Київської області на законних підставах не прийняв до уваги, покази свідків: ОСОБА_6 та ОСОБА_7, які під час розгляду справи, кожен окремо, суду пояснили, що вони 10.05.2017 року були присутні під час виконання позивачем зварювальних робіт, перший з яких допомагав йому їх виконувати, а другому надавалися послуги з їх виконання, і в ході цього вигорів провід, який йшов від опори до лічильника та мав ізольоване з'єднання (скрутку) двожильного алюмінієвого електропроводу, який йшов від електроопори і двожильного мідного електропроводу, який виходив із опломбованого лічильника, наслідком чого стало облаштування позивачем клемної колодки, так як вказані свідки є зацікавленими особами та їхні покази спростовуються актом про передачу на відповідальне збереження приладу обліку та пломб встановлених на ньому, який складено 17.07.2013 року при заміні лічильника. Згідно цього акту, споживач підтверджує відсутність порушення ізоляції ввідного ізольованого проводу (кабелю) перед лічильником (розрізи, проколи, дефекти ізоляції, з'єднання, скрутки, спайки інше) прокладеного як відкритим так і прихованим способом, а також те, що перед лічильником прихованих відгалужень електропроводки не існує. Споживач зобов'язується забезпечити збереження елементів обліку та цілісність пломб встановлених на ньому, цілісність ізоляції ізольованого ввідного проводу (кабелю) перед лічильником та інше. Крім того, вказані свідки не були присутні при складанні акта про порушення ПКЕЕН та крім того, як висіла клемна колодка по відношенню до стіни і щитка більш нічого не змогли пояснити суду. Свідок ОСОБА_6, який привозив так званий «клємнік» плутався у свідченнях. З його слів, він привіз ОСОБА_2 фарфоровий блочок, що не відповідає наявному в матеріалах справи речовому доказу.

Про інші докази, які б підтверджували доводи позовної заяви, та про факти, які б могли звільнити від доказування вищевказаних обставин, позивач суд не повідомив.

Відповідачем, в судовому засіданні доведено, що акт складено правомірно у відповідності до Правил, та доведено факт порушення ПКЕЕН, наявність самовільного підключення та надано достатньо доказів про це.

Відповідно до норм ст. 124 Коституції України - юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі. Судові рішення ухвалюються судами іменем України і є обов'язковими до виконання на всій території України.

В ч. 4 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» та п. 48 ПКЕЕН вказано, що споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію; порушення правил користування електричною енергією; ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладу обліку; розукомплектування та пошкодження об'єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об'єктів.

В ч. 1 ст. 3 ЦПК України вказано, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Положення ст. 15 ЦК України передбачають право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його невизнання, порушення або оспорювання.

Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов'язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дії чи бездіяльності органу державної влади; органів влади АРК або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових чи службових осіб.

Під способами захисту суб'єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту

цивільних прав та інтересів передбачений ст. 16 ЦК України. Як правило, суб'єкт порушеного права може скористатися не будь-яким, а конкретним способом захисту свого права. Спосіб захисту порушеного права частіше за все визначається спеціальним законом, який регламентує конкретні цивільні правовідносини.

Перелічені норми, які регулюють правовідносини між енергопостачальником та побутовим споживачем електричної енергії та умови Договору про користування електричною енергією не передбачають таких способів захисту прав споживача, як визнання недостовірною інформацією наданий відповідачем позивачу ОСОБА_2 розрахунок спожитої електроенергії у повідомленні про оплату за травень 2017 року від 24.05.2017 року по Акту порушення ПКЕЕ №К027820 від 19.05.2017 року та зобов'язання відповідача перерахувати обсяг спожитої ним електроенергії за травень місяць 2017 року, а також визнати недійсним рішення комісії по розгляду акту № К 027820 від 19.05.2017 року про порушення Правил користування електроенергією у споживача, яке оформлено протоколом № 0145 від 24.05.2017 року.

Пункт 53 ПКЕЕН передбачає процедуру оформлення актів про порушення, якщо такі допускаються споживачами електричної енергії, порядок визначення енергопостачальником обсягу та вартості необлікованої електричної енергії та передбачає, що у разі відмови споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду.

Таким чином, оскаржуваний акт № К 027820 від 19.05.2017 року, протокольне рішення комісії № 0145 від 24.05.2017 року, безпосередньо, не встановлюють будь-яких обов'язків позивача, а є способом оформлення претензій енергопостачальника до споживача електричної енергії і містять рекомендації сплатити відповідні донарахування, не порушуючи жодних прав та інтересів позивача. В разі відмови від сплати цих донарахувань зі сторони позивача передбачено спосіб захисту інтересів енергопостачальника в судовому порядку (п. 53 ПКЕЕН), тобто право енергопостачальника звертатись із позовом до суду про стягнення таких нарахувань.

Згідно із ст.ст. 57, 64 ЦПК України акти, протоколи є лише документи, що фіксують певну інформацію, виступають у вигляді доказів, які підлягають оцінці судом в порядку вимог ст. 212 ЦПК України, їх оскарження не передбачено чинним законодавством або договором як спосіб захисту судом цивільних прав та інтересів особи.

А тому, протокол № 0145 від 24.05.2017 року, згідно зі ст. 57 ЦПК України, може бути визнаний в якості доказу при вирішенні іншого спору, що виникає у правовідносинах між його учасниками, під час розгляду якого суд зобов'язаний дати йому оцінку.

Аналогічна правова позиція викладена у Постановах Верховного Суду України від 12.09.2011 року у справі № 6-25цс11 та від 06.06.2011 року у справі № 6-4ц11, в ухвалі Верховного Суду України від 07.03.2007, року, ухвалі від 13.07.2011 року у справі № 6-24667св10, постанові Верховного Суду України від 21.05.2011 року у справі 6-20цс11.

За таких обставин, Таращанський районний суд Київської області прийшов до правильного висновку про те, що складений комісією протокол № 0145 від 24.05.2017 року засідання комісії по розгляду акта про порушення ПКЕЕН № К 027820 від 19.05.2017 року є лише фіксацією засідання комісії з розгляду акту про порушення, яке було виявлено під час проведення постачальником електроенергії перевірки дотримання Правил користування електричною енергією, а прийняття комісією рішення, що оформлене у протоколі № 0145 від 24.05.2017 року щодо проведення нарахувань згідно з пунктом 48 ПКЕЕН за формулою № 3.1.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН та визначення суми за недораховану електроенергію у розмірі 70312,39 грн. - не встановлює для позивача будь-яких обов'язків, крім задекларованого права організації електропостачання звернутись в суд з вимогою щодо її стягнення. В той час, як доводи позивача та його представника в судовому засіданні щодо заявлених вимог зводяться в основному щодо неправомірності нарахування вартості необлікованої електричної енергії в розмірі 70312,39 грн.

Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з думкою суду першої інстанції про те, що позовні вимоги ОСОБА_2 задоволенню не підлягають.

Так як Таращанський районний суд Київської області розглядаючи спір, повно та всебічно дослідив обставини справи, надані сторонами докази, правильно визначив юридичну природу спірних правовідносин і закон, який їх регулює, порушень норм процесуального законодавства при розгляді справи не допустив, тому, апеляційну скаргу ОСОБА_2 необхідно відхилити, а рішення Таращанського районного суду Київської області від 02.10.2017 року залишити без змін.

Керуючись ст. ст. 307, 308, 313, 314, 315, 317, 319 ЦПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 відхилити.

Рішення Таращанського районного суду Київської області від 02 жовтня 2017 року залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом двадцяти днів до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ.

Головуючий:

Судді: