ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/5186/17
провадження № 2/753/3968/17
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
"18" грудня 2017 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді Шклянка М.П.
при секретарі Галян Л.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в загальному позовному провадженні цивільну справу за позовом публічного акціонерного товариства "Укрсоцбанк" до ОСОБА_2, третя особа: Дарницький районний відділ державної виконавчої служби м. Київ Головного територіального управління юстиції у місті Києві про звільнення майна з-під арешту,
У березні 2017 року позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2, третя особа: Дарницький РВ ДВС м. Київ ГТУЮ у місті Києві про звільнення майна з-під арешту, а саме: трикімнатну квартиру АДРЕСА_1 що накладений Дарницький РВ ДВС ГТУЮ у м. Києві на підставі постанови АА № 819566 від 30.04.2010 року. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що на примусовому виконанні у Дарницькому РВ ДВС м. Київ ГТУЮ у місті Києві перебував виконавчий напис № 2396, вчинений 01.04.2010 приватним нотаріусом КМНО Ковальчук С.П. про звернення стягнення на вказану квартиру, що належала на праві власності ОСОБА_2 та перебувала в іпотеці ПАТ «Укрсоцбанк». 01.10.2012 дана іпотечна квартира була реалізована з публічних торгів, переможцем торгів визнано позивача. Вказує, що позивачу стало відомо, що постановою АА № 8195 від 30.04.2010 Дарницького РВ ДВС м. Київ ГТУЮ у м. Києві накладено арешт на вказану квартиру, що позбавляє його можливості розпоряджатись ПАТ "Укрсоцбанк" належним йому майном.
Представник позивача подав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує, просив суд задовольнити позов у повному обсязі, проти ухвалення у справі заочного рішення не заперечує.
Відповідач в судове засідання не з'явилась, про час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, про причини неявки суд не повідомила, відзив на позов не подала.
Представник третьої особи Дарницького РВ ДВС м. Київ ГТУЮ у м. Києві подав заяву про розгляд справи за його відсутності.
На підставі ст. 280 ЦПК, суд вважає можливим ухвалити заочне рішення у справі, визнавши причину неявки до суду відповідача не поважною.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає необхідним позов задовольнити, виходячи з наступного.
Судом встановлено, що 28.01.2008 року між АКБСР «Укрсоцбанк» та ОСОБА_2 був укладений Кредитний договір № 030.29-50/291-К.
В порядку забезпечення виконання зобов'язань позичальника за кредитним договором № 030.29-50/291-К між позивачем та відповідачем укладено Іпотечний договір № 030.29-50/291-К від 28.01.2008 року, предметом якого виступила належна на праві власності ОСОБА_2 трикімнатна квартира АДРЕСА_1.
Крім того, згідно письмових пояснень позивача, на примусовому виконанні у Дарницький РВ ДВС ГТУЮ у м. Києві знаходився виконавчий напис № 2396, вчинений 01.04.2010 приватним нотаріусом КМНО Ковальчук С.П. про звернення стягнення на трикімнатну квартиру АДРЕСА_1, що належала на праві власності ОСОБА_2 та перебувала в іпотеці ПАТ «Укрсоцбанк».
01.10.2012 вказана квартира № 126 була реалізована з публічних торгів, за ціною 351 479,25 грн., переможцем торгів визнано ПАТ «Укрсоцбанк» (Протокол № 1012452/1 від 01.10.2012 ПП «Нива-В.Ш.).
13.11.2015 року приватним нотаріусом Київського нотаріального округу Саваріною О.С. видано свідоцтво, зареєстроване в реєстрі за № 3188, яким посвідчено, що ПАТ «Укрсоцбанк» належить на праві власності майно, що складається з: трикімнатної квартири АДРЕСА_2 (а.с.20).
Право власності позивачем зареєстровано у Реєстрі прав власності на нерухоме майно 13.11.2015 року, номер запису про право власності: 12040784, що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (а.с. 18).
Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, на квартиру АДРЕСА_1, на підставі постанови АА № 8195 від 30.04.2010 ВДВС Дарницького РУЮ у м. Києві накладено арешт.
Відповідно до п. 2 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» № 5 від 03.06.2016р. позов про зняття арешту з майна може бути пред'явлений власником. Відповідачем в справі є боржник, особа в інтересах якої накладено арешт на майно. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби.
Відповідно до ст. 572 Цивільного кодексу України, в силу застави кредитор (заставодержатель) має право у разі невиконання боржником (заставодавцем) зобов'язання, забезпеченого заставою, одержати задоволення за рахунок заставленого майна переважно перед іншими кредиторами цього боржника, якщо інше не встановлено законом (право застави).
Згідно зі ст. 1 Закону України «Про іпотеку» іпотека - вид забезпечення виконання зобов'язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов'язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом.
За змістом частини шостої ст. 3 вказаного Закону у разі порушення боржником основного зобов'язання відповідно до іпотеки іпотекодержатель має право задовольнити забезпечені нею вимоги за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими особами, права чи вимоги яких на передане в іпотеку нерухоме майно не зареєстровані у встановленому законом порядку або зареєстровані після державної реєстрації іпотеки.
Відповідно до ч. 7 ст. 3 Закону України «Про іпотеку» пріоритет права іпотекодержателя на задоволення забезпечених іпотекою вимог за рахунок предмета іпотеки відносно зареєстрованих у встановленому законом порядку прав чи вимог інших осіб на передане в іпотеку нерухоме майно виникає з моменту державної реєстрації іпотеки. Зареєстровані права та вимоги на нерухоме майно підлягають задоволенню згідно з їх пріоритетом - у черговості їх державної реєстрації.
Згідно з ч. 1 ст. 37 Закону України «Про іпотеку» іпотекодержатель може задовольнити забезпечену іпотекою вимогу шляхом набуття права власності на предмет іпотеки. Правовою підставою для реєстрації права власності іпотекодержателя на нерухоме майно, яке є предметом іпотеки, є договір про задоволення вимог іпотекодержателя або відповідне застереження в іпотечному договорі, яке прирівнюється до такого договору за своїми правовими наслідками та передбачає передачу іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов'язання.
Виходячи з положень ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» у випадках не передбачених вказаною статтею, арешт може бути знятий за рішенням суду.
З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог.
При цьому, суд враховує, що виконавче провадження, у якому накладено арешт на нерухоме майно, на даний час звершене, виконавчий лист повернутий стягувачеві та більше не пред'являвся до виконання, оскільки стягувач ПАТ «Укрсоцбанк» з метою погашення кредитної заборгованості залишив за собою право власності на непродане майно боржника - ОСОБА_2, а саме на квартиру АДРЕСА_1.
Відповідно до ст. 88 ЦПК України судовий збір підлягає відшкодуванню позивачу відповідачем.
На підставі викладеного та керуючись ст. 7, 12, 33, 36-38 Закону України «Про іпотеку», ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження», ст.ст. 81,141, 263,265,280, 284,287 ЦПК України, суд,
Позов публічного акціонерного товариства "Укрсоцбанк" до ОСОБА_2, третя особа: Дарницький районний відділ державної виконавчої служби м. Київ Головного територіального управління юстиції у місті Києві про звільнення майна з-під арешту - задовольнити.
Звільнити майно з-під арешту шляхом зняття арешту з майна публічного акціонерного товариства "Укрсоцбанк", а саме: трикімнатну квартиру АДРЕСА_1, що накладений ВДВС Дарницького РУЮ у м. Києві на підставі постанови АА № 819566 від 30.04.2010 року..
Стягнути з ОСОБА_2 на користь публічного акціонерного товариства "Укрсоцбанк" 1 600 грн. судового збору.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення ухвали до Апеляційного суду м. Києва.
Суддя: