Справа № 390/1929/17
Провадження № 2/390/878/17
"08" грудня 2017 р. Кіровоградський районний суд Кіровоградської області в складі: головуючого ? судді Бойко І.А.,
при секретарі - Губанові М.М.,
за участі представника позивача - ОСОБА_1,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Кропивницький цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа: Кіровоградський районний сектор УДМС в Кіровоградській області, про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням,
ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом, в якому просить визнати ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, особою, що втратила право користування житловим приміщенням, а саме: житловим будинком, розташованим за адресою: АДРЕСА_1 та зобов'язати Кіровоградський районний сектор УДМС в Кіровоградській області зняти ОСОБА_3 з реєстрації місця проживання за адресою: АДРЕСА_1. В обґрунтування позову зазначено, що позивачу належить на праві приватної власності вищезазначений житловий будинок з господарсько-побутовими будівлями. Відповідач, ОСОБА_3, є чоловіком доньки (зятем) позивача, який з 2006 року зареєстрований в даному житловому будинку, але з 2007 року не проживав і не проживає по теперішній час в даному будинку, місце його проживання не відоме. Реєстрація відповідача у житловому будинку, який належить позивачу, порушує її права щодо володіння, користування та розпорядження належним житлом, а тому ОСОБА_2 вирішила звернутися з відповідним позовом до суду.
В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала, надала пояснення по суті та просила суд задовольнити позов, з підстав зазначених у ньому.
Відповідач ОСОБА_3 в призначене судове засідання не з'явився, про час, дату та місце судового засідання повідомлявся у встановленому законом порядку, а саме: судовими повістками по останньому відомому місцю реєстрації та через оголошення в газеті Кіровоградської обласної ради та обласної державної адміністрації «Народне слово» № 47 (3328) від 23.11.2017 року.
Третя особа: Кіровоградський районний сектор УДМС в Кіровоградській області свого представника до суду не направили, причини неявки суду не повідомили, однак про час і місце судового розгляду повідомлені в установленому законом порядку.
На підставі ст.ст. 224-225 ЦПК України суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи.
Заслухавши представника позивача, дослідивши письмові матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню, виходячи з таких підстав.
Судом встановлено, що житловий будинок з господарсько-побутовими будівлями, який розташований за адресою: АДРЕСА_1, належить позивачу ОСОБА_2 на праві приватної власності на підставі договору купівлі-продажу від 30.06.1988 року (а.с. 5).
Відповідно до довідки № 748 від 11.10.2017 року, виданої виконавчим комітетом Федорівської сільської ради Кіровоградського району Кіровоградської області, житловий будинок з надвірними будівлями за адресою: АДРЕСА_1 належить ОСОБА_2, де вона зареєстрована та проживає і має наступний склад сім'ї: чоловік ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_3, донька ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4, онучка ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_5, донька ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_6 та чоловік доньки ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 7).
Згідно з довідкою № 02-41/467/2 від 06.11.2017 року, виданої виконавчим комітетом Федорівської сільської ради Кіровоградського району Кіровоградської області, відповідач ОСОБА_3 дійсно зареєстрований, але не проживає за адресою:АДРЕСА_1 (а.с. 15).
Відповідно до Акту опитування свідків на підтвердження проживання за місцем реєстрації ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, за № 02-41/437/2 від 11.10.2017 року, вбачається, що відповідач з 2007 року по теперішній час не проживає за адресою: АДРЕСА_2 (а.с. 6).
В силу вимог ст. ст. 10, 11, 60 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненнями фізичних чи юридичних осіб, поданими відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.
Підставою звернення до суду є захист прав власника щодо безперешкодного володіння та користування належним йому майном, усунення обмежень його прав, які пов'язані з фактом реєстрації місця проживання відповідача за адресою будинку, що належить позивачу.
Статтею 41 Конституції України закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном на власний розсуд, вчиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.
Частиною 3 ст.47 Конституції України гарантується право на житло і встановлено, що ніхто не може бути примусово позбавлений житла інакше як на підставі закону за рішенням суду.
Відповідно до ч. 1 ст. 15 та ч.1 ст.16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Згідно із ст.317 ЦК України власникові належить право володіння, користування і розпорядження своїм майном, частина 1 статті 321 ЦК України визначає, що право власності є непорушним.
В ст. 319 ЦК України зазначено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.
Відповідно до ст.150 ЖК Української РСР громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд: продавати, дарувати, заповідати, здавати в оренду, обмінювати, закладати, укладати інші не заборонені законом угоди.
Згідно із ч.2 ст. 405 ЦК України член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Таким чином, позовна вимога в частині визнання відповідача таким, що втратив право користування житловим будинком, який належить позивачу, обґрунтована, а тому підлягає задоволенню.
Що стосується позовної вимоги про зняття відповідача з реєстраційного обліку, то в цій частині вимога задоволенню не підлягає, оскільки стаття 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» передбачає, що зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється на підставі: заяви особи або її представника, що подається до органу реєстрації; судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою; свідоцтва про смерть; тощо. Зняття з реєстрації здійснюється в день звернення особи. Тобто рішення суду про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, є підставою для зняття цієї особи з реєстрації місця проживання і додаткового підтвердження рішенням суду - не потребує.
Відповідно до ч.1 ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати, а тому з відповідача слід стягнути на користь позивача судовий збір в розмірі 640,00 грн.
На підставі ст.150 ЖК Української РСР, ст.ст. 15, 16, 317, 319, 321, 405 ЦК України, керуючись ст.ст. 10, 11, 60, 88, 209, 212-215, 224-226 ЦПК України, суд,
Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа: Кіровоградський районний сектор УДМС в Кіровоградській області, про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням ? задовольнити частково.
Визнати ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, таким, що втратив право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1.
В задоволенні решти позовних вимог ? відмовити.
Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 640 (шістсот сорок) грн. судового збору.
Заочне рішення може бути переглянуто судом за письмовою заявою відповідача. Заява може бути подана протягом 10 днів з дня отримання копії рішення.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Кіровоградської області через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний строк з дня проголошення рішення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя