Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" листопада 2017 р. Дніпровський районний суд міста Києва в складі:

головуючої судді Яровенко Н.О.,

при секретарі Грінкевич А.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кириленко Людмила Василівна про визначення частки померлого в праві спільної сумісної власності на квартиру,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 в серпні 2017 року звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кириленко Л.В. про визначення частки померлого в праві спільної сумісної власності на квартиру. В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його дід ОСОБА_4. Позивач являється спадкоємцем померлого на підставі заповіту, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Соврас О.Ю. 22 травня 2000 року за реєстровим № 4884. Згідно заповіту померлий ОСОБА_4 заповів позивачу ОСОБА_1 належну йому на праві спільної сумісної власності квартиру АДРЕСА_1. Співвласником вказаної квартири є дружина померлого - відповідач у справі ОСОБА_2 В межах шестимісячного строку, позивач звернувся до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кириленко Л.В. із заявою про прийняття спадщини за заповітом, однак, у видачі свідоцтва про право на спадщину йому було відмовлено з підстав неможливості визначення частки спадкодавця у праві власності на квартиру, оскільки вона є об'єктом спільної сумісної власності подружжя. За вказаних обставин, позивач просить суд визначити, що померлому ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 належала 1/2 частина квартири АДРЕСА_1.

Позивач в судове засідання не з'явився, однак подав до суду письмову заяву про розгляд справи у його відсутність. Позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з'явилася, проте надала до суду заяву, у якій просить справу розглянути у її відсутності, позовні вимоги визнає в повному обсязі.

Третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кириленко Л.В. в судове засідання не з'явилась, про день, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, про причини неявки суд не повідомила.

Суд, перевіривши та оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

Відповідно до свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_1 від 20 серпня 1955 року, виданого Острийською сільською радою, Узинського району Київської області, 20 серпня 1955 року ОСОБА_4 уклав шлюб із ОСОБА_2, після чого остання змінила прізвище на «ОСОБА_2» (а.с. 7).

Згідно договору купівлі-продажу нерухомості від 21 травня 1996 року, ОСОБА_4 та ОСОБА_2 придбали квартиру АДРЕСА_1 (а.с. 9-10).

З реєстраційного посвідчення, виданого 29 травня 1996 року Київським міським бюро технічної інвентаризації за № 3599, квартира АДРЕСА_1 зареєстрована за ОСОБА_4 та ОСОБА_2 (а.с. 11).

Відповідно до ст.ст. 1216-1218 Цивільного кодексу України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно зі ст. ст.1222 Цивільного кодексу України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

За нормами ст. 1223 Цивільного процесуального кодексу України, право на спадкування мають особи, визначені у заповті.

22 травня 2000 року, приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Соврас О.Ю. посвідчено заповіт, що складений ОСОБА_4 на ім'я ОСОБА_1, зареєстровано в реєстрі за № 4884. За вказаним заповітом, ОСОБА_4 заповідав належну йому квартиру № АДРЕСА_1 ОСОБА_1 (а.с. 8).

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 помер, про що Дніпровським районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві ІНФОРМАЦІЯ_1 складений відповідний актовий запис № 1012 (а.с. 6).

29 листопада 2016 року ОСОБА_1 звернувся до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кириленко Л.В. з заявою про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_4 (а.с. 12).

20 грудня 2016 року ОСОБА_2 звернулася до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кириленко Л.В. з заявою про відмову від виділу її частки в праві спільної сумісної власності майна подружжя та від права на обов'язкову частку у спадщині (а.с. 13).

Листом приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кириленко Л.В. у видачі ОСОБА_1 свідоцтва про право на спадщину на вказану квартиру відмовлено, оскільки вона належить на праві спільної сумісної власності ОСОБА_4 та ОСОБА_2 на підставі договору купівлі-продажу нерухомості, зареєстрованого Київською універсальною біржею 21 травня 1996 року за реєстраційним номером № В 3695/5176 (а.с. 17).

В силу ч. 1 ст. 355 Цивільного кодексу України, майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності.

У відповідності до ч. 1 ст. 356 Цивільного кодексу України спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю.

Згідно ч. 2 ст. 370 Цивільного кодексу України у разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішення суду.

За нормами ст. 61 Цивільного процесуального кодексу України обставини, визнані сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі, не підлягають доказуванню.

За нормами ст. 174 Цивільного процесуального кодексу України, позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов протягом усього часу судового розгляду, зробивши усну заяву. Якщо відмову позивача від позову, визнання позову відповідачем викладено в адресованих суду письмових заявах, ці заяви приєднуються до справи. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Відповідач у справі ОСОБА_2 позов визнала в повному обсязі, просила його задовольнити, про що надала до суду письмову заяву (а.с 31-32).

За вказаних вище обставин, суд, дослідивши та оцінивши письмові докази по справі вважає, що позовні вимоги ОСОБА_1 є обґрунтованими і такими, що не порушують прав інших осіб та підлягають до задоволення у повному обсязі.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст.355, 356, 370, 1216-1218, 1222, 1223 Цивільного кодексу України, ст. ст. 10, 11, 60, 61, 88, 174, 197, 212-215, 218 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кириленко Людмила Василівна про визначення частки померлого в праві спільної сумісної власності на квартиру задовольнити.

Визначити, що померлому ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 належала 1/2 частина квартири АДРЕСА_1.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 640 (шістсот сорок) грн. 00 коп. судового збору.

До суду може бути подана апеляційна скарга на рішення суду протягом десяти днів з дня його проголошення, а особами, які не були присутні при його оголошенні протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Суддя: Н.О. Яровенко