АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Головуючий у суді першої інстанції: Шум Л.М.
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Невідома Т.О.
У Х В А Л А

20 грудня 2017 року колегія суддів судової палати у цивільних справах Апеляційного суду міста Києва у складі:

головуючого: Невідомої Т.О.

суддів: Гаращенка Д.Р., Пікуль А.А.

секретар: Пузикова В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві клопотання ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про призначення судово-будівельної експертизи,

в с т а н о в и л а :

В провадженні Апеляційного суду м. Києва перебуває справа за апеляційною скаргою ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на заочне рішення Святошинського районного суду м. Києва від 22 лютого 2017 року у справі за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири.

У судовому засіданні ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 заявила клопотання про призначення судово-будівельної експертизи, для з'ясування дійсного розміру заподіяної шкоди внаслідок залиття квартири АДРЕСА_1, яке мало місце 24 серпня 2016 року, оскільки вважає, що матеріальний збиток, який встановлений висновком будівельно - технічного дослідження від 05 жовтня 2016 року, не відповідає дійсному розміру заподіяної шкоди.

В обґрунтування заявленого клопотання ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4посилалася на те, що необхідність у призначенні судово-будівельної експертизи викликана насамперед тим, що відповідач в ході проведення дослідження на замовлення позивача була позбавлена можливості поставити запитання експерту в ході даного дослідження, в подальшому ознайомитися з оригіналом цього доказу, а томуу неї, як представника відповідача, виникають сумніви щодо визначеного спеціалістом розміру шкоди. У разі призначення експертизи має намір поставити експерту питання щодо завданих пошкоджень житлового приміщення, в якому мешкає позивач; щодо обсягу необхідних ремонтних робіт та їх вартості.

ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_5 проти заявленого клопотання заперечував, посилаючись на те, що представник відповідача, порушуючи питання про проведення експертизи, не спростовує висновків спеціаліста, викладених у дослідженні, наданому позивачем в обґрунтування заявленого позову. Крім того, в квартирі частково проведені ремонтні роботи, що робить неможливим дослідження пошкоджень, які мали місце внаслідок залиття, що відбулось 24 серпня 2016 року.

Вислухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши матеріали цивільної справи, колегія суддів дійшла висновку, що заявлене клопотання задоволенню не підлягає.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з'ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно ч. 2 ст. 113 ЦПК України якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

Відповідно до ч. 2 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Як вбачається з матеріалів справи, на підтвердження заявлених позовних вимог ОСОБА_5 надала суду висновок експертного будівельно-технічного дослідження № ED-1704-1-536.16 від 05 жовтня 2016 року.

Відповідно до висновку експертного будівельно-технічного дослідження № ED-1704-1-536.16 від 05 жовтня 2016 року, проведеного Судовою незалежною експертизою України , розмір матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири АДРЕСА_1 становить 18917, 00 грн. (а.с.21-46).

Порушуючи питання про проведення судово-будівельної експертизи ОСОБА_4 не було доведено того, що вказаний висновок експертизи є необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи. Заявляючи клопотання, представник відповідача також не зазначила в чому саме виявилися порушення експертом методики проведення експертних досліджень.

При цьому, як установлено в ході апеляційного розгляду в квартирі АДРЕСА_1 на теперішній час зроблений ремонт, а тому втрачена можливість для проведення візуального дослідження пошкоджень, отриманих внаслідок залиття, в межах судово-будівельної експертизи.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що підстави для задоволення клопотання про призначення у справі судово-будівельної експертизи відсутні, оскільки втрачена можливість для її проведення.

Керуючись ст. 103, 222 ЦПК України, колегія суддів,

У Х В А Л И Л А :

В задоволенні клопотання ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про призначення судово-будівельної експертизи відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, оскарженню в касаційному порядкуне підлягає.

Головуючий: Т.О. Невідома

Судді: Д.Р. Гаращенко

А.А.Пікуль