Провадження № 2/200/3526/16
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

"24" квітня 2017 року Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська

в складі: головуючого-судді: Женеску Е.В.

за участю секретаря: Санжаровської Я.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Дніпро цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго», третя особа Дніпропетровські МЕМ ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» про скасування розрахункових сум, -

ВСТАНОВИВ:

У липні 2016 року позивач ОСОБА_1 звернулась до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська із позовом до ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго», третя особа Дніпропетровські МЕМ ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» про скасування розрахункових сум.

В обґрунтування позову посилається на те, що 21.06.2016 року її чоловіком ОСОБА_2 на поштовому відділенні Укрпошти отримано лист заступника начальника РЕМ 1 по технічному забезпеченню продаж Дніпропетровські МЕМ ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» ОСОБА_3 від 06.06.2016 року № 1591/6071 з додатками: рахунком-повідомленням, виписаним на імя ОСОБА_1 та протоколом засідання комісії 1 РЕМ по розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією для населення від 31.05.2016 року № 39 на суми неврахованої за 790 днів вартості електроенергії у розмірі 33892,53 грн. за технічну перевірку приладу обліку 583,97 грн. та вимогою щодо їх термінової сплати. Позивач не погоджується із зазначеними вимогами постачальника електроенергії та просить скасувати всю суму 34476,50 грн. відповідно до рішення комісії відповідача по розгляду акта від 23.02.2016 року № Н013703 про порушення Правил користування електричною енергією для населення, оформленого протоколом від 31.05.2016 року № 39. Вважає, що зафіксовані в акті, протоколі та листі порушення не відповідають дійсним обставинам, а висновки по відображеним порушенням мають необєктивний характер. Зазначає, що порушення Правил користування електричною енергією для населення зафіксовано в домоволодінні, що знаходиться за адресою м. Дніпропетровськ, вул. Постишева, 12. Зазначений будинок був куплений в червні 2012 року дочкою позивачки ОСОБА_4, яка померла 11.12.2012 року. Позивач оформила піклування над онуком ОСОБА_5, а також 25.12.2013 року отримала свідоцтво про право на спадщину (зазначений будинок) у рівних частках на онука та ОСОБА_1 Позивачка та її онук зареєстровані та фактично проживають за адресою ІНФОРМАЦІЯ_1. До часу офіційного оформлення будинку у власність там мешкали колишні знайомі доньки безпритульні. Наприкінці 2013 року працівники ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» здійснили роботи з встановлення, підключення приладу обліку електричної енергії, відповідно до показників якого позивач здійснювала оплату за електроенергію. 23 лютого 2016 року за згодою позивача працівниками РЕМ 1 по технічному забезпеченню продаж Дніпропетровські МЕМ ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» здійснено перевірку дотримання Правил користування електричною енергією для населення у будинку за адресою вул. Постишева, 12 та встановлено, що через одну електророзетку, в яку був включений світильник, що розташований в спальні на видному місці, здійснюється проходження електроенергії поза обліком лічильника. Позивач не знала про цей факт. Працівник електромереж дослідив підключення розетки, піднімався на горище, та спустившись з електричним дротом, продемонстрував його позивачці та сказав, що через нього було здійснено підключення поза обліком лічильника. Позивачка фізично не може залізти на горище, та звернула увагу на наявність на цьому дроті старої ізоляції та павутиння, що вказує на походження його з радянських часів. 15 березня 2016 року позивачка була присутня на засіданні комісії по розгляду акту, надавала підтверджуючі документи, зауважила про відсутність проживання в домі своїх родичів, звертала увагу на скрутний матеріальний стан. Але в Протоколі № 39 від 31.05.2016 року відсутня інформація про згоду або незгоду споживача з рішенням комісії. В загальній частині протоколу зазначено прізвища пяти членів складу комісії з розгляду акта, а підписано протокол чотирма особами. Позивачка також не згодна з вимогою про сплату суми за технічну перевірку приладу обліку, посилаючись на п.17 Правил користування електричною енергією для населення. Крім того, лист з вимогою сплати розрахункової суми підписано та зареєстровано з порушенням Правил організації діловодства та архівного зберігання документів у державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, установах і організаціях, затверджених наказом міністерства юстиції України від 18.06.2015 року № 1000/5 лист підписано іншою особою ніж ОСОБА_3, якою не зазначено. Крім того, розрахунок суми недорахованої електроенергії зроблено в порушення вимог Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 № 562, в частині кількості днів, застосованих в розрахунку 700.

З урахуванням викладеного, позивач просить суд скасувати суму 34476,50 грн. у вигляді розрахункової суми неврахованої електроенергії та за технічну перевірку приладу обліку відповідно до рішення комісії відповідача по розгляду акта від 23.02.2016 № Н013703 про порушення Правил користування електричною енергією, оформленого протоколом від 31.05.2016 року № 39. Стягнути з відповідача судовий збір.

В судове засідання позивач не зявився, надав суду заяву, у якій просив розглянути справу у його відсутність, та задовольнити заявлені вимоги, не заперечував проти ухвалення заочного рішення.

Відповідач в судове засідання не зявився, суду причини неявки не повідомив, повідомлявся належним чином про дату судового засідання, заяви про розгляд справи за відсутності відповідача не надходило.

Відповідно до ч.1 ст. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або якщо зазначені причини визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 24 квітня 2017 року постановлено розглядати справу заочно на підставі наявних доказів.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного висновку.

Згідно ст.11 ЦПК України суд розглядає цивільну справу в межах заявлених вимог і на підставі представлених сторонами доказів. Статтею 60 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Відповідно до ч. 4 ст. 60 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ст. 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і запереченні сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Судом встановлено наступне.

Позивач ОСОБА_1 є власником 1/2 частини домоволодіння, що знаходиться у м. Дніпропетровську, вул. Постишева, буд.12, що підтверджується копією свідоцтва про право на спадщину за законом від 25.12.2013 року. Власником іншої 1/2 частини зазначеного домоволодіння є її онук ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2.

Відповідно до рішення виконавчого комітету Жовтневої районної у м. Дніпропетровську ради від 19.07.2013 року № 214, позивач призначена піклувальником ОСОБА_5, як такого, що залишився без батьківського піклування.

23 лютого 2016 року працівниками 1 РЕМ ДГЕС складено Акт № 013703 про порушення, в присутності ОСОБА_6

Згідно зазначеного акту, споживач при користуванні електричною енергією за адресою вул. Постишева, 12 порушив ст..26, 27 Закону України «Про електроенергетику», п. 48 ПКЕЕН користування недоврахованою електроенергією за по допомогою самовільного підключення до електромережі поза приладом обліку відкритим способом підключена розетка, електроенергія витрачається, при ввімкнутому навантаженні в дану розетку, електролічильником не враховується.

Акт підписаний позивачем з зауваженням (мовою оригіналу): «Дом был куплен, при продаже бывшие хозяева не уведомили о розетке мимо учета».

Протоколом № 39 від 31.05.2016 року засідання комісії 1 РЕМ по розгляду актів про порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення визначений обсяг недорахованої електроенергії 33788 кВт, та здійснено розрахунок по п.3.1 ф.2.7 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562 33892,53 грн. Також проведено розрахунок за тех. перевірку приладу обліку 583,97 грн.

За положенням ст. 4 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Згідно із ч. 1 ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав.

Порушення права пов'язано з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково.

При оспоренні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи.

Таким чином, порушення, невизнання або оспорення суб'єктивного права є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту.

Під способами захисту суб'єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на порушника.

У статті 16 ЦК України визначений загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів, а також зазначено, що суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Як правило, власник порушеного права може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права. Частіше за все спосіб захисту порушеного права прямо визначається спеціальним законом, який регламентує конкретні цивільні правовідносини.

Під способами захисту субєктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав.

Відповідно до ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов'язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Варто враховувати, що законодавчі обмеження матеріально-правових способів захисту цивільного права чи інтересу підлягають застосуванню з дотриманням положень ст. ст. 55, 124 Конституції України та ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до яких кожна особа має право на ефективний засіб правового захисту, не заборонений законом.

Відповідно до ст.26 Закону України «Про електроенергетику» Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України. Споживач енергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів, згідно з умовами договору.

Органом державного регулювання діяльності в електроенергетиці є Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (ст.11 Закону України «Про електроенергетику»).

Згідно із п.53 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року №1357, якщо між споживачем і енергопостачальником не досягнуто згоди щодо користування електричною енергією, її оплати, збереження приладів обліку тощо, спірні питання вирішуються в установленому законодавством порядку.

Пунктами 6 та 7 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 2006 року № 122 (далі Порядок), встановлено, що у разі відмови споживача відшкодувати збитки підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення збитків здійснюється у судовому порядку. Рішення енергопостачальника щодо визначення розміру та порядку відшкодування збитків, завданих йому внаслідок викрадення електричної енергії, може бути оскаржено в установленому законом порядку.

Згідно п.6.42 Правил користування електричною енергією, затверджених постановою НКРЕ 31.07.1996 року № 28, споживач має право оскаржити рішення комісії в суді. У разі задоволення судом скарги споживача постачальник електричної енергії (електропередавальна організація) скасовує відповідний акт про порушення.

Таким чином, закон визначає спосіб захисту порушеного права споживача у зазначених правовідносинах, а саме оскарження рішення енергопостачальника щодо визначення розміру та порядку відшкодування збитків, в той час як у даному випадку позивач просить скасувати суму.

Крім того, статтею 16 ЦК України, у якості способу захисту порушеного права не передбачено саме скасування суми.

З урахуванням зазначеного, позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Разом з тим, суд зауважує, що позивач не позбавлений можливості звернення до суду за захистом своїх прав та законних інтересів з іншими позовними вимогами, за іншими правовими підставами, зокрема, на підставі положень Закону України «Про захист прав споживачів».

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 10, 11, 79, 88, 209, 212, 214, 215, 218, 226-226 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго», третя особа Дніпропетровські МЕМ ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» про скасування розрахункових сум - відмовити.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Дніпропетровської області протягом десяти днів з дня проголошення рішення через Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя: Е.В. Женеску