Провадження №: 2/752/6264/17
15 грудня 2017 року Голосіївський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді Ладиченка С.В.
за участі секретаря судового засідання Мороз О.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
20.11.2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
В обгрунтування заявлених позовних вимог позивачем зазначено, що 13.06.2009 року між ним та відповідачем відділом реєстрації актів цивільного стану Київського районного управління юстиції м. Харкова було зареєстровано шлюб, про що зроблено актовий запис № 235, від шлюбу мають дочку - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.
Посилався на те, що спільне життя з відповідачем не склалось. На даний час вони проживають окремо, шлюбні відносини між ними припинено з 2013 року, спільне господарство не ведеться. Посилався на те, що подальше спільне життя і збереження шлюбу буде суперечити їхнім інтересам. Просив шлюб розірвати.
Позивач в судове засідання не з'явився, подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, зазначивши, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просив строк на примирення не надавати, оскільки шлюб носить тільки формальний характер, проти ухвалення заочного рішення не заперечує.
Відповідач в судове засідання не з'явилася, про дату, час та місце судового розгляду справи повідомлялась, шляхом розміщення судової повістки на офіційному сайті суду, що дає підстави для висновку суду про її належне повідомлення.
З огляду на викладене, суд визнав за можливе розглянути справу за відсутності сторін у справі, ухваливши заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Дослідивши матеріали справи, суд надходить до висновку, що заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що сторони перебувають в офіційно зареєстрованому шлюбі з 13.06.2009 року, про що Київським відділом реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції зроблено актовий запис № 235 (а.с. 6).
Від шлюбу сторони мають спільну дитину - дочку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 7).
Згідно ч. 3 ст. 105 Сімейного кодексу України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.
Згідно ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Відповідно до ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Як вбачається з позовної заяви сторони на момент звернення до суду з позовом не підтримують шлюбних стосунків, спільне господарство не ведеться, позивач збереження сім'ї вважає неможливим.
Враховуючи особливий характер сімейних відносин, зважаючи на норми ст.ст. 111, 112 СК України, так як фактично шлюбні відносини між подружжям припинені, суд вважає примирення сторін неможливим. Оскільки подальше спільне життя подружжя і збереження сім'ї є неможливим і суперечить інтересам позивача, позовні вимоги позивача підлягають задоволенню.
Згідно ч. 2 ст. 114 СК України, у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Керуючись ст.ст. 24, 105, 110, 111, 112 СК України, ст.ст. 10, 12, 76-82, 141, 258, 259, 263-265, 273 ЦПК України, -
позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Шлюб, зареєстрований 13 червня 2009 року Київським відділом реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції між ОСОБА_1 до ОСОБА_2, актовий запис № 235 - розірвати.
Шлюб вважати розірваним з моменту набрання рішенням суду законної сили.
Рішення суду після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Рішення суду набирає через законної сили через 30 днів з дня його проголошення.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя С.В. Ладиченко