Справа № 727/421/17
Провадження № 2/727/552/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 грудня 2017 року Шевченківський районний суд м. Чернівці в складі:

головуючого суді ОСОБА_1

при секретарі Єнекюк Т.Г.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Чернівці цивільну справу за позовом Кредитної спілки «Рідне коло» в особі ліквідаційної комісії Кредитної спілки «Рідне коло» до ОСОБА_2, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача ОСОБА_3, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_4, публічне акціонерне товариство «ВіЕс Банк» про витребування майна з чужого незаконного володіння, -

в с т а н о в и в :

В січні 2017 року КС «Рідне коло» в особі ліквідаційної комісії КС «Рідне коло» звернулася з позовом до ОСОБА_2 про витребування майна з чужого незаконного володіння. Посилалася на те, що під час роботи ліквідаційної комісії стало відомо про факт незаконного вибуття із власності спілки належного їй нерухомого майна, а саме: поділеного в натурі нерухомого майна, що знаходиться в буд. № 18 по вул. Червоноармійська (ОСОБА_5) в м. Чернівці, що складається з приміщень 7-1- 7-6. площею 67,10 кв.м., яке було набуте у власність Кредитною спілкою «Рідне коло» відповідно до Договору купівлі-продажу від 21 липня 2010 року.

Рішенням Шевченківського районного суду м.Чернівці від 22 червня 2016 року, залишеним без змін ухвалою апеляційного суду Чернівецької області від 19 жовтня 2016 року, договір купівлі-продажу нежилого приміщення в буд. № 18 по вул. Червоноармійська (ОСОБА_5) в м. Чернівці від 18 червня 2014 року, укладений між кредитною спілкою «Рідне коло» як продавцем та ОСОБА_4 як покупцем, визнаний недійсним.

18 березня 2015 року між ОСОБА_4 як продавцем та ОСОБА_2 як покупцем було укладено договір купівлі продажу спірного нерухомого майна.

Тобто нерухоме майно, яке було незаконно відчужене спілкою ОСОБА_4, останнім відчужене ОСОБА_2 і перебуває у власності ОСОБА_2 у даний час.

З підстав ст..388 ЦК України кредитна спілка просила витребувати у ОСОБА_2 на користь Кредитної спілки «Рідне коло» нерухоме майно: поділене в натурі нерухоме майно, що знаходиться в м.Чернівці по вул.Героїв Майдану (вул. Червоноармійська) в буд. № 18. що складається з приміщень 7-1 - 7-6, площею 67,10 кв.м. Скасувати у судовому порядку реєстрацію права власності на нерухоме майно за ОСОБА_2, від 18.03.2015 року, реєстраційний номер обєкта нерухомого майна 01, державний реєстратор - ОСОБА_6, приватний нотаріус Чернівецького міського нотаріального округу, підстава внесення запису: рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 20088128 від 18.03.2015 року.

Представники позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримали з підстав зазначених у позові та просили його задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні позов не визнала, з підстав зазначених у запереченнях, просила відмовити у задоволенні позовних вимог.

Представники третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача ОСОБА_3 в судовому засіданні позов підтримали, просили задовольнити.

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача ОСОБА_4 в судовому засіданні позов не визнав та просив в задоволенні позову відмовити.

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача ПАТ «ВіЕс Банк» в судове засідання не з*явився, хоча належним чином був повідомлений про день, час та місце розгляду справи.

Суд, заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що відповідно до договору купівлі-продажу від 21 липня 2010 року Кредитна спілка «Рідне коло» набула у власність нерухоме майно, а саме: поділене в натурі нерухоме майно, що знаходиться в буд. № 18 по вул. Червоноармійська (ОСОБА_5) в м. Чернівці, що складається з приміщень 7-1- 7-6. площею 67,10 кв.м.

18 червня 2014 року між кредитною спілкою «Рідне коло» та ОСОБА_4 був укладений договір купівлі - продажу, за яким ОСОБА_4 придбав поділене в натурі нерухоме майно, що знаходиться в буд. № 18 по вул. Червоноармійська (ОСОБА_5) в м. Чернівці та яке складається з приміщень 7-1-7-6, площею 67,10 кв.м., що підтверджується копією вищевказаного договору купівлі продажу.

18 березня 2015 року був укладений договір купівлі-продажу, відповідно до якого ОСОБА_4 продав, а ОСОБА_2 купив спірне нерухоме майно.

Рішенням Шевченківського районного суду м.Чернівці від 22 червня 2016 року договір купівлі-продажу нежилого приміщення в буд. № 18 по вул. Червоноармійська (ОСОБА_5) в м. Чернівці, укладений між кредитною спілкою «Рідне коло» як продавцем та ОСОБА_4 як покупцем, визнаний недійсним.

Ухвалою Апеляційного Чернівецької області від 19 жовтня 2016 року рішення Шевченківського райсуду м. Чернівці від 22 червня 2016 року залишено без змін.

Згідно частини 3 статті 61 ЦПК України обставини, встановлені судовим рішенням у цивільній, господарській або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини.

Отже, вищевказані рішення мають преюдиційне значення для розгляду цієї справи. Обставини, встановлені вказаними судовими рішеннями, які набрали законної сили, не підлягають доказуванню при розгляді цієї справи.

Згідно з ч.1 ст. 216 ЦК України, недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих. що пов'язані з його недійсністю.

Відповідно до ч.1 ст. 236 ЦК України, нікчемний правочин або правочин, визнаний судом недійсним, є недійсним з моменту його вчинення.

Виходячи з даних вимог закону, враховуючи, що договір купівлі - продажу нежилого приміщення в буд. № 18 по вул. Червоноармійська (ОСОБА_5) в м. Чернівці, укладений 18 червня 2014 року між кредитною спілкою «Рідне коло» та ОСОБА_4, визнаний у судовому порядку недійсним, даний правочин є недійсним з моменту його вчинення, тобто з 18 червня 2014 року.

Пунктом 3 частини 1 статті 388 ЦК України передбачено, що в разі придбання майна за відплатним договором у особи, яка не мала права його відчужувати, про що набувач не знав і не міг знати (добросовісний набувач), власник має право витребувати це майно від набувача лише у випадку, якщо майно вибуло з володіння власника або особи, якій він передав майно у володіння, не з їхньої волі іншим шляхом.

Згідно зі ст. 388 ЦК України добросовісне придбання можливе тоді, коли майно придбане не безпосередньо у власника, а в особи, яка не мала права відчужувати це майно. Наслідком угоди, укладеної з таким порушенням, є не двостороння реституція, а повернення майна з чужого незаконного володіння (віндикація).

Згідно роз?яснень викладених в п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України від 6 листопада 2009 року № 9 «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними» реституція як спосіб захисту цивільного права (ч. 1 ст. 216 ЦК України) застосовується лише в разі наявності між сторонами укладеного договору, який є нікчемним чи який визнано недійсним. У зв'язку з цим вимога про повернення майна, переданого на виконання недійсного правочину, за правилами реституції може бути пред'явлена тільки стороні недійсного правочину. Норма частини першої ст. 216 ЦК України не може застосовуватись як підстава позову про повернення майна, переданого на виконання недійсного правочину, яке було відчужене третій особі. Не підлягають задоволенню позови власників майна про визнання недійсними наступних правочинів щодо відчуження цього майна, які були вчинені після недійсного правочину. У цьому разі майно може бути витребувано від особи, яка не є стороною недійсного правочину, шляхом подання віндикаційного позову, зокрема, від добросовісного набувача з підстав, передбачених ч. 1 ст. 388 ЦК України.

Відповідно до п. 22 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07 лютого 2014 року № 5 «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав», якщо майно за відплатним договором придбане в особи, яка не мала права його відчужувати, власник має право витребувати це майно з незаконного володіння набувача (ст. ст. 387, 388 ЦК України). Якщо в такій ситуації (саме так обґрунтовано підставу позову) пред'явлений позов про визнання недійсними договорів про відчуження майна, суду під час розгляду справи слід мати на увазі правила, встановлені ст. ст. 387, 388 ЦК України.

Враховуючи те, що Кредитна спілка «Рідне коло» не мала наміру відчужувати належне їй на праві власності нерухоме майно, яке вибуло із власності Спілки незаконно та поза її волею, що підтверджено у судовому порядку, відчужене ОСОБА_4 за Договором купівлі-продажу від 18.03.2015 року, по реєстру № 705, нерухоме майно: поділене в натурі нерухоме майно, що знаходиться в м.Чернівці по вул.Героїв Майдану (вул. Червоноармійська) в буд. № 18, що складається з приміщень 7-1 - 7-6, площею 67,10 кв. м., підлягає витребуванню від ОСОБА_2 на користь Кредитної спілки «Рідне коло».

Відповідно до ч.2 ст.26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» у разі скасування на підставі рішення суду рішення про державну реєстрацію прав, скасування записів про проведену державну реєстрацію прав, а також у випадку, передбаченому п.п. «а» п.2 частини шостої ст..37 цього Закону, до Державного реєстру прав вноситься запис про скасування державної реєстрації прав.

З аналізу наведеної норми права вбачається, що скасування державної реєстрації права власності можливе після ухвалення рішення про скасування записів про проведену державну реєстрацію прав.

Крім цього, згідно п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України від 06.11.2009 N9 «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними», рішення суду про задоволення позову про повернення майна, переданого за недійсним правочином, чи витребування майна із чужого незаконного володіння є підставою для здійснення державної реєстрації права власності на майно, що підлягає державній реєстрації, за власником, а також скасування попередньої реєстрації.

Відповідно, реєстрація права власності на нерухоме майно за ОСОБА_2 від 18 березня 2015 року підлягає скасуванню.

Згідно ч.1 ст.88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

Таким чином, з відповідача на користь позивача слід стягнути судові витрати по сплаті судового збору в сумі 4528,53 грн., які є документально підтвердженими.

На підставі вкладеного, керуючись ст.ст. 216, 236, 387, 388 ЦК України, ст.ст. 10, 11, 61, 209, 212, 214-215, 217, 218 ЦПК України, -

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Витребувати у ОСОБА_2 на користь Кредитної спілки «Рідне коло» поділене в натурі нерухоме майно, що знаходиться за адресою: м. Чернівці вул. Героїв Майдану, 18 та яке складається з приміщень 7-1 7-6, площею 67,10 кв.м.

Скасувати реєстрацію права власності на нерухоме майно за ОСОБА_2 від 18 березня 2015 року, реєстраційний номер об*єкта нерухомого майна 01, державний реєстратор приватний нотаріус Чернівецького міського нотаріального округу ОСОБА_6, підстава внесення запису: рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 20088128 від 18 березня 2015 року.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь Кредитної спілки «Рідне коло» судові витрати по сплаті судового збору в сумі 4528,53 грн.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду Чернівецької області через Шевченківський районний суд в 10-денний строк з дня проголошення рішення.

СУДДЯ