1 УХВАЛА ІМЕНЕМ УКРАЇНИСправа № 335/9564/17 2/335/1739/2017
про залишення позовної заяви без руху
17 серпня 2017 р. суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя Шалагінова А.В., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до територіальної громади м. Запоріжжя в особі Запорізької міської ради про визнання права власності на квартиру,
14 серпня 2017 р. до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до територіальної громади м. Запоріжжя в особі Запорізької міської ради про визнання права власності на квартиру.
Вивчивши подані матеріали приходжу до висновку, що позовну заяву слід залишити без руху з таких підстав.
Так, за вимогами частини пятої статті 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.
У відповідності до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Ставка судового збору за позовними вимогами майнового характеру, поданими фізичною особою, відповідно до п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Як визначено пунктом 4 частини другої статті 119 ЦПК України позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового характеру.
За вимогами пункту 2 частини першої статті 80 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно вартістю майна.
За частиною другою цієї ж статті, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент предявлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.
Позивачем заявлені вимоги про визнання права власності на квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування.
При цьому, ціна позову визначена позивачем у розмірі 99 324 грн. 00 коп., що вочевидь не відповідає вартості даної квартири.
Доданий до позовної заяви висновок про вартість квартири, яким визначено зазначену вартість, не може бути врахований судом, оскільки він наданий не у повному обсязі, що унеможливлює перевірку методів проведення оцінки, а також до нього не додано документів на підтвердження повноважень особи, яка здійснила таку оцінку.
Виходячи із загальнодоступних джерел (веб-сайтів продажу нерухомості у м. Запоріжжі) суд в порядку частини другої статті 80 ЦПК України, вважає за доцільне попередньо визначити ціну позову у розмірі 250 000 грн.
Таким чином, розмір судового збору за даним позовом має становити 2 500 грн.
Позивачем у позовній заяві, а також окремо, викладено клопотання про зменшення розміру судового збору до 674 грн., квитанцію про сплату якого позивач додав до позовної заяви. Своє клопотання позивач мотивує скрутним фінансовим становищем, яке підтверджує копією трудової книжки, за даними якої 04.03.2016 він звільнився за власним бажанням з останнього місця роботи, і стверджує, що на теперішній час не працює.
Поряд із цим, як передбачено частиною першою статті 82 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. При цьому, частиною третьою цієї ж статті визначено, що з підстав, наведених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, повязаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.
В цей же час, судовий збір відповідно до частин першої третьої статті 79 ЦПК України не віднесено до судових витрат, повязаних з розглядом справи. Тому, суд не вправі зменшувати розмір судового збору, що встановлений законом.
Відтак, клопотання позивача про зменшення судового збору не ґрунтується на вимогах закону, а тому задоволенню не підлягає.
Таким чином, враховуючи, що позивачем до позовної заяви додано квитанцію про сплату судового збору на суму 674 грн., то йому належить доплатити до бюджету 1 826 грн.
Відповідно до частини першої статті 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.
За таких обставин, приходжу до висновку про залишення даної позовної заяви без руху із наданням позивачеві строку для усунення недоліків шляхом надання суду документа про сплату судового збору на суму 1 826 грн.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 119121 ЦПК України, суддя
У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про зменшення судового збору відмовити.
Позовну заяву ОСОБА_1 до територіальної громади м. Запоріжжя в особі Запорізької міської ради про визнання права власності на квартиру залишити без руху.
Надати позивачеві строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання суду документа про сплату судового збору на суму 1 826,00 грн. 5 (пять) днів з дня отримання копії ухвали, розяснивши, що у разі не усунення недоліків позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Шалагінова