Справа №477/1423/17 26.12.2017
Провадження №22-ц/784/2624/17
Провадження №22-ц/784/2624/17
П О С Т А Н О В А

Іменем України

26 грудня 2017 року м. Миколаїв

колегія суддів судової палати в цивільних справах Апеляційного суду Миколаївської області у складі:

головуючого: Базовкіної Т.М.,

суддів: Кушнірової Т.Б. та Прокопчук Л.М.,

із секретарем судового засідання: Шагаєм О.А.

за участі представників: позивача - Стороженко Є.О., відповідача - ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засідання в місті Миколаєві цивільну справу № 477/1423/17 за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на рішення, яке ухвалив Жовтневий районний суд Миколаївської області під головуванням судді Козаченка Романа Вікторовича у приміщенні цього суду 21 листопада 2017 року о 14 годині 45 хвилині за позовом Публічного акціонерного товариства «Миколаївобленерго» до ОСОБА_3 про відшкодування збитків, завданих порушенням правил користування електроенергією,

в с т а н о в и л а :

У липні 2017 р. Публічне акціонерне товариство «Миколаївобленерго» (далі - ПАТ «Миколаївобленерго») звернулося з позовом до ОСОБА_3 про стягнення збитків, спричинених безобліковим споживанням електричної енергії.

В обґрунтування позовних вимог ПАТ «Миколаївобленерго» зазначав, що ОСОБА_3 є споживачем електричної енергії, яку постачає ПАТ «Миколаївобленерго» до її будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1, на ім'я якої відкрито особовий рахунок НОМЕР_1.

12 червня 2017 р. працівниками ПАТ «Миколаївобленерго» у вказаному будинку було виявлено порушення п. 42 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26 липня 1999 р. (далі - ПКЕЕН), а саме: здійснення самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів, електропроводки до електричної мережі, яка не є власністю енергопостачальника, прихованою електропроводкою з порушенням схеми обліку поза приладом обліку, що неможливо виявити під час здійснення контрольного огляду приладу обліку.

За цим порушенням складено Акт № S 8086, за результатами розгляду якого 15 червня 2017 р. комісією ПАТ «Миколаївобленерго» визначено, що діями відповідача постачальнику завдано збитків на суму 47 496 грн. 27 коп.

Посилаючись на викладені обставини, позивач просив стягнути з відповідача у відшкодування збитків, завданих безобліковим споживанням електричної енергії, 47 496 грн. 27 коп. та сплачений судовий збір - 1 600 грн.

У судовому засіданні представник позивача позов підтримала та просила його задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні позов визнав частково: погодившись із фактом порушення, він заперечував, що це було приховане підключення, а також вважав, що розрахунок збитків повинен був проводитися не за три роки, як це зроблено позивачем, а за два місяці, коли самовільне підключення було здійснено фактично.

Рішенням від 21 листопада 2017 р. Жовтневий районний суд Миколаївської області позов задовольнив, стягнув з ОСОБА_3 на користь ПАТ «Миколаївобленерго» 47 496 грн. 27 коп. збитків та 1 600 грн. судового збору.

В апеляційній скарзі ОСОБА_3 вказує на те, що рішення суду є необґрунтованим та незаконним, ухваленим без належної оцінки обставин справи, зокрема щодо характеру порушення ПКЕЕН та правильності здійснено позивачем розрахунку збитків, із застосуванням положень підзаконних актів, які не підлягають застосуванню, у зв'язку із чим просить рішення суду скасувати, ухваливши нове рішення про стягнення на користь позивача 1 623 грн. 28 коп. вартості спожитої, але недонарахованої електроенергії.

У запереченні на апеляційну скаргу представник позивача вказує на безпідставність її доводів і просить скаргу залишити без задоволення, а рішення суду - без змін.

Заслухавши доповідь судді, пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню із таких підстав.

Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст. 714 ЦК України, ст. ст. 24-27 Закону України «Про електроенергетику» (далі - Закон), Правилами користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 р. (далі - ПКЕЕН), Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ України від 4 травня 2006 р. № 562 (далі - Методика).

Постачання фізичним особам електроенергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією.

Суд першої інстанції встановив і таке підтверджується матеріалами справи, що ОСОБА_3 є власником житлового будинку АДРЕСА_1 та споживачем електричної енергії, яку за цією адресою постачає ПАТ «Миколаївобленерго» на підставі договору, укладеного 16 листопада 2011 р. На ім'я відповідача відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1.

За умовами договору ПАТ «Миколаївобленерго» як особа, що надає послуги, зобов'язалося забезпечити надійне постачання електричної енергії до будинку споживача, а останній, у свою чергу, своєчасно і у повному розмірі її оплатити, а також дотримуватись вимог нормативно-технічних документів та договору про користування електричною енергією, забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх внутрішніх електромереж, електроустановок та побутових електроприладів, забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку у квартирі або на іншому об'єкті Споживача, невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі приладу обліку, оплачувати спожиту електроенергію.

Пунктом 15 цього Договору передбачено відповідальність споживача за прострочення внесення платежів за електричну енергію, порушення правил користування електричною енергією, ухилення від виконання або несвоєчасне виконання рішень і приписів Державної Інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії, розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електроенергії без приладу обліку, пошкодження приладів обліку, розукомплектування та пошкодження об'єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об'єктів, насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обов'язки.

Таким чином встановлено, що між сторонами виникли договірні правовідносини з приводу постачання та споживання електричної енергії.

Виходячи з положень ст. ст. 6, 526, 626-631 ЦК України укладений договір є обов'язковим для належного виконання сторонами відповідно до його умов, вимог ЦК України та інших актів цивільного законодавства.

Відповідно до ст. 614 ЦК України, особа, яка порушила зобов'язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов'язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов'язання.

У частині 4 ст. 26 Закону передбачено, що споживач електричної енергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та Правил користування електроенергією, затверджених Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п. 42 ПКЕЕН споживач зобов'язаний оплачувати вартість спожитої електричної енергії та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та Правил.

За змістом п. 42 ПКЕЕН встановлено, що споживач повинен дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору, оплачувати спожиту електроенергію та узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки.

Пунктом 48 ПКЕЕН передбачено, що споживач несе відповідальність за: прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію; порушення правил користування електричною енергією; ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку; пошкодження засобу обліку; розукомплектування та пошкодження об'єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об'єктів; насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обов'язки.

12 червня 2017 року контролери ПАТ «Миколаївобленерго» при здійсненні технічної перевірки в будинку відповідачки виявили порушення

п. 42 ПКЕЕН, а саме: самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів до мереж, що не є власністю енергопостачальника, схованою електропроводкою поза приладом обліку, що неможливо виявити при контрольному огляді.

Дане правопорушення оформлено актом про порушення № S 8086 із схемою електропостачання споживача (а.с. 6).

В акті про порушення зазначений матеріал, переріз проводу, яким здійснено самовільне підключення до електропостачання, та струм споживання.

Акт про порушення та схема складені у присутності відповідача та підписані нею без зауважень та застережень.

Факт порушення ПКЕЕН, а саме - підключення електроустановок споживача поза приладом обліку визнається ОСОБА_3, про що надав пояснення її представник в суді першої та апеляційної інстанції.

Згідно п. 48 ПКЕЕН та п.4 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08 лютого 2006 р. № 122, розмір збитків, завданих енергопостачальнику, розраховується відповідно до оформленого акта про виявлене порушення та згідно з Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 р. № 562 і зареєстрованою в Міністерстві юстиції 04 липня 2006 р. за № 782.

Відповідно до п. 3.1 розділу 3 Методики вона застосовується на підставі акту про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення порушень ПКЕЕН, зокрема, самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі поза засобами обліку електричної енергії.

Пунктом 3.3 Методики визначено, що розрахунок вартості недооблікованої електричної енергії здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами ) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості недооблікованої електричної енергії; за кількістю днів. У разі: якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об'єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки.

Протоколом комісії ПАТ «Миколаївобленерго» від 15 червня 2017 р. на підставі акту про порушення правил від 12 червня 2017 р. відповідачу відповідно до підпункту 6 пунктів 3.1, 3.3, 2.7 Методики нараховані збитки в розмірі

47 496 грн. 27 коп., які становлять вартість спожитої але необлікованої електроенергії за період з 12 червня 2014 р. по 12 червня 2017 р., тобто за три останні роки до дня виявленого порушення.

Колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про правильність проведеного позивачем розрахунку відповідно до встановлених обставин порушення Правил, тобто, що кількість спожитої відповідачем, але необлікованої електричної енергії, правильно визначена саме за три роки, а посилання в апеляційній скарзі на необхідність такого розрахунку за 12 місяців або з часу скоєння порушення (за 61 день) не заслуговують на увагу у зв'язку із явним характером правопорушення помилковим.

Так, згідно п. 2 ПКЕЕН контрольний огляд вузла обліку - візуальне обстеження цілісності вузла обліку, цілісності пломб, відбитків тавр та індикаторів дії впливу постійного (змінного) магнітного, електричного та/або електромагнітного полів, установлених на ньому відповідно до акта про пломбування, зняття показів засобу обліку та виявлення самовільних підключень поза засобом обліку, виявити які представники електропостачальника мають можливість без використання спеціальних технічних засобів або часткового демонтажу будівельних та/або оздоблювальних конструкцій.

Як встановлено судом і це підтверджується поясненнями в суді свідків ОСОБА_4 і ОСОБА_5, які проводили є працівниками позивача і здійснювали перевірку споживання відповідачем електроенергії, відеозаписом та фотознімками, зробленими на місці виявленого порушення і дослідженими судом, самовільне підключення до електричної мережі в будинку відповідача було здійснено під шпалерами, тобто мало прихований характер, що не дозволяло працівникам позивача під час контрольного огляду приладу обліку його виявити.

Щодо доводів відповідача та її представника про те, що приховану проводку було здійснено лише за 61 один день до її виявлення позивачем, то належних, допустимих та переконливих доказів цього суду не надано.

За такого розрахунок, наданий позивачем, було обґрунтовано здійснено за п. 3.5 Методики, відповідно до якого у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у

підпунктах 1-3 пункту 3.1 Методики у разі виявлення випадків фіксації індикаторами впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, та порушень, зазначених у підпунктах 5, 6 п. 3.1 Методики, добовий обсяг споживання електричної енергії W (кВт.год) через проводи якими здійснено самовільне підключення або підключення поза приладами обліку визначається за формулою (2.7) Методики.

Час використання самовільного підключення протягом доби

приймається рівним 8 год.

Не заслуговують на увагу викладені в апеляційній скарзі доводи про неправильно визначений позивачем показник допустимого тривалого струму проводу, яким було здійснено самовільне підключення, що в свою чергу призвело до неправильного розрахунку вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення ПКЕЕН, враховуючи наступне.

Відповідно до акту про порушення № S8086 від 12 червня 2017 р., а саме - таблиці вимірів, яка відображена у п. 3 акту, заміри перерізу проводу проводилися повіреним штангенциркулем ЩЦ 1-125-01, інвентаризаційний номер 07719111, про що зазначено у акті про порушення, а тому посилання відповідача на не проведення цих вимірювань суперечать змісту акту, який підписаний відповідачем.

Також, згідно змісту таблиці у п. 3 акту самовільне підключення здійснене двохжильним мідним проводом, переріз якого склав 1,5 мм кв. Допустимий тривалий струм даного проводу згідно Правил улаштування електроустановок (таблиця № 1.3.4) складає 23А.

Відповідач наполягає, що такий провід не може пропускати струм силою більше ніж 18А, посилаючись на шостий стовпчик таблиці № 1.3.4. Правил улаштування електроустановок.

Такі твердження є помилковим, оскільки показник 18А вказано для одного- двохжильного мідного проводу, прокладеного в одній трубі.

Згідно встановлених судом обставин, провід, за допомогою якого здійснювалось безоблікове споживання електричної енергією у будинку відповідача, був прокладений під шпалерами, а не в трубі, тому позивач скористався показником 23А, який вказано у другому стовпчику таблиці № 1.3.4. Правил улаштування електроустановок.

Також, в апеляційній скарзі відповідач неодноразово посилається на незастосування позивачем при здійсненні розрахунку значення косинуса кута між фазною напругою та струмом навантаження, який протікає тією самою фазою (надалі - cos (фі)), який зазначений в акті технічної перевірки від 12 червня 2017 р. (а.с. 8) і дорівнює 0,5.

Між тим, відповідно до п. 2.6. Методики cos (фі) у разі відсутності у представників постачальника електричної енергії відповідних засобів вимірювальної техніки, приймається рівним 0,9.

Під час проведення перевірки 12 червня 2017 р. працівниками позивача використовувались вимірювальні прилади, які не призначені для проведення виміру cos (фі), тому в акті технічної перевірки від 12 червня 2017 р. (а.с. 8) у таблиці вимірів навантаження та струму і було вказане значення саме 0,9.

Відповідно до ст. 15 ЦПК України (у редакції закону, яка була чинною на час вирішення спору в суді першої інстанції) обставини цивільних справ з'ясовуються судом на засадах змагальності.

Згідно положень ч. 1 ст. 30 ЦПК України (у редакції закону, яка була чинною на час вирішення спору в суді першої інстанції) кожна із сторін повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Доказами в цивільній справі є будь-які фактичні дані, на підставі яких у визначеному законом порядку суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи (ч. 1 ст. 27 ЦПК України (у редакції закону, яка була чинною на час вирішення спору в суді першої інстанції)).

Відповідно до ст. 212 ЦПК України (у редакції закону, яка була чинною на час вирішення спору в суді першої інстанції) суд оцінює належність, допустимість кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. Результати оцінки доказів суд відображає в рішенні, в якому наводяться мотиви їх прийняття чи відмови у прийнятті.

Обгрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні (ч. 3 ст. 213 ЦПКУ України).

Перевіривши надані сторонами доказі в їх сукупності, суд повно та всебічно встановив обставини справи та правовідносини, які склалися між сторонами, та прийшов до обґрунтованого висновку про доведеність позовних вимог в повному обсязі, а тому колегія суддів не вбачає підстав для скасування рішення суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 382 ЦПК України, колегія суддів

п о с т а н о в и л а :

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 залишити без задоволення, рішення Жовтневого районного суду Миколаївської області від 21 листопада 2017 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду за наявності передбачених статтею 389 ЦПК України підстав протягом тридцяти днів з дня складення її повного тексту.

Головуючий Т.М. Базовкіна

Судді: Т.Б. Кушнірова

Л.М. Прокопчук

___________________________________________

Повний текст постанови складено 27 грудня 2017 року