Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 листопада 2017 року м. Рівне

Рівненський міський суд в складі судді Бердія М.А.,

при секретарі Абашиній О.В.,

з участю позивача ОСОБА_1,

представника позивача ОСОБА_2,

відповідача ОСОБА_3,

представника відповідача ОСОБА_4,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Рівне цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3, третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - ОСОБА_5, про відшкодування майнової і моральної шкоди, завданої внаслідок затоплення квартири, суд

В С Т А Н О В И В:

В судовому засіданні відповідач ОСОБА_3 позовні вимоги позивача визнала у повному обсязі. Додатково пояснила суду, що на час затоплення квартири позивача вона перебувала на роботі. Вдома були її дочка та зять. Затоплення відбулося не через несправність у пральній машині, а через те, що в квартирі зірвало трубу, але де саме це сталося не було зрозуміло, ніяких ознак затоплення не було видно. Позивач за відшкодуванням збитків до неї не зверталась. Після затоплення вона говорила позивачу, що відшкодує завдані затопленням квартири збитки чи зробить ремонт квартири позивача за власні кошти, але для цього їй необхідно зібрати необхідну суму грошей, просила, щоб позивач не зверталася до суду.

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_4 позовні вимоги позивача не визнала. Додатково пояснила суду, що співвласниками квартири АДРЕСА_1 є сім осіб. Тому відповідальність за затоплення квартири повинні нести всі співвласники, а не одна відповідач ОСОБА_3

Позивач ОСОБА_1 в судовому засіданні свої позовні вимоги підтримала у повному обсязі, з підстав викладених у позові. Просить суд, стягнути з відповідача на її користь 5342,00 грн. ринкової вартості відновлювального ремонту після затоплення квартири за адресою АДРЕСА_2, 5000,00 грн. моральної шкоди, завданої їй затопленням квартири, 1200,00 грн. витрат за проведення оцінки вартості відновлювального ремонту після затоплення квартири та понесені нею судові витрати по справі, по сплаті судового збору в розмірі 1102,40 грн. Додатково пояснила суду, що вона проживає на третьому поверсі багатоквартирного будинку, відповідач проживає над нею на четвертому поверсі. Відповідач неодноразово затоплювала її квартиру, однак попередні затоплення вона не фіксувала, а їхні наслідки усувала самостійно за власні кошти.

Представник позивача ОСОБА_2 в судовому засіданні позовні вимоги позивача підтримала у повному обсязі з підстав викладених у позові і в наданій суду письмовій промові в судових дебатах.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_5 повідомлена належним чином про дату час та місце розгляду справи в судове засідання не зявилася, причини неявки суду не повідомила.

Суд, заслухавши пояснення позивача ОСОБА_1, представника позивача ОСОБА_2, відповідача ОСОБА_3, представника відповідача ОСОБА_4, свідків ОСОБА_6, ОСОБА_7,дослідивши письмові докази по справі, приходить до наступного:

Судом встановлено, що позивач по справі ОСОБА_1 проживає у ІНФОРМАЦІЯ_1, що стверджується копією довідки про склад сімї №27895 виданої Регіональним центром надання адміністративних послуг 26 грудня 2016 року.

Актом затвердженим начальником ЖКП «Промислове» від 02.03.2005 року, засвідчено, що з квартири №13 по вул. Черняка (зараз Богоявленська), 4-А відбулося затоплення із-за халатного відношення мешканців до сантехнічного обладнання. З приводу чого в квартирі АДРЕСА_3 затікла стеля в кухні, коридорі, ванній кімнаті та санвузлі.

Актом затвердженим начальником ЖКП «Промислове» від 02.03.2005 року засвідчено, що з квартири АДРЕСА_4 відбулося затоплення із-за халатного відношення мешканців до сантехнічного обладнання. З приводу чого в квартирі АДРЕСА_3 затікла стеля в кухні. З приводу чого потрібна перетірка та побілка стелі.

Актом затвердженим начальником ЖКП «Промислове» від 25 листопада 2016 року, підписаним сусідами: ОСОБА_6, ОСОБА_8, ОСОБА_9, засвідчено, що власник кв. №13 по вул. Богоявленській, 4-А ОСОБА_5 не дотримувалась виконання правил із забезпечення утримання та використання власного майна згідно правил користування власного майна, в результаті чого в квартирі АДРЕСА_5 були виявлені сліди затікання в кухні, ванній кімнаті, коридорі.

Як вбачається з акту прийому-передачі робіт з незалежної оцінки №125-Н-16 від 07.12.2016 року ПП фірма «ОВЕКС» виконала роботи по визначенню ринкової вартості відновлювального ремонту після затоплення квартири за адресою м. Рівне вул. Черняка, 4-А кв .9, ОСОБА_1 вартість виконаних робіт оплатила у повному обсязі в розмірі 1200,00 грн. У висновку спеціаліста ПП фірма «ОВЕКС» ОСОБА_10 від 15 грудня 2016 року зазначено, що ринкова вартість відновлювального ремонту після затоплення квартири за адресою АДРЕСА_6 станом на 07 грудня 2016 року становить 5342,00 грн.

Як вбачається з інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо обєкта нерухомого майна №89592794 від 16.06.2017 року, право спільної власності на квартиру АДРЕСА_7 належить ОСОБА_7, ОСОБА_11, ОСОБА_12, ОСОБА_13, ОСОБА_3, ОСОБА_14, ОСОБА_5 по 1/7 частинах у кожного.

Свідок ОСОБА_6 в судовому засіданні показала суду, що вона проживає по сусідству з позивачем по справі з 2006 року у будинку 4-А по вул. Богоявленській. Бачила як у квартирі позивача два рази робився ремонт. 25 листопада 2016 року квартиру позивача було затоплено. Були пошкоджені стелі в коридорі і в кухні. Затоплення відбулося з квартири №13, що на четвертому поверсі. Вона була присутня при складанні акту, разом з представником ЖКП вони піднімалися в квартиру №13, але ніхто не відкрив двері. Представник ЖКП пізніше зайшов до квартири відповідача і сказав, що затоплення сталось через неналежне користування пральною машиною у квартирі відповідача.

Свідок ОСОБА_7 в судовому засіданні показала суду, що вона з чоловіком була в квартирі. Пральна машина в день затоплення була вимкнена. В двері постукала сусідка знизу ОСОБА_1 і сказала, що вони підтоплюють її квартиру. По цим питанням з сусідкою розбиралася її мама ОСОБА_3

Положеннями статті 319 ЦК України (ч. ч. 1, 2, 4, 5) передбачено, що власник володіє, користується розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов'язків власник зобов'язаний додержуватись моральних засад суспільства. Власність зобов'язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян.

Відповідно до ст.179 Житлового кодексу УРСР користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов'язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п.18 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затверджених Постановою Кабінету міністрів України від 08 жовтня 1992 року №572, власники квартир зобов'язані використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків, дотримуватися правил пожежної безпеки. При появі несправностей у квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами або силами підприємства по обслуговуванню житла.

Відповідно до вимог ст.10, 60 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності, а кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог, заперечень, крім випадків, встановлених ст.61 цього Кодексу.

З огляду на викладене, враховуючи те, що відповідач визнала позовні вимоги позивача у повному обсязі, факт затоплення квартири позивача підтверджується ОСОБА_14 ЖКП «Перспективне» від 25 листопада 2016 року та не заперечується відповідачем, суд вважає, вину відповідача у здійснені затоплення квартири позивача доведеною.

Відповідно до ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її права, має право на їх відшкодування. Під збитками розуміються втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Частиною 1 ст. 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до ст.1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі.

Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Як роз'яснив Пленум Верховного Суду України у п. 2 постанови від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи.

Відповідно до ч.1 ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

Згідно ч.3 ст.23 ЦК України розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Відповідно до ч.1 ст.1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених ч. 2 ст. 1167 ЦК України.

У відповідності до роз'яснень Пленуму Верховного Суду України, які містяться у п.5 Постанови від 31 березня 1995 року № 4 "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди", розглядаючи позов про відшкодування такої шкоди, суд повинен з'ясувати, чи підтверджується факт заподіяння потерпілому моральних чи фізичних страждань, за яких обставин і якими діями (бездіяльністю) вони завдані, яким є ступінь вини заподіювача, яких саме моральних чи фізичних страждань зазнав потерпілий, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі він оцінює пов'язані з ними втрати та з чого при цьому виходить.

Враховуючи вищевикладені обставини, а також те, що в судовому засіданні підтвердився факт затоплення квартири позивача з вини відповідача, відповідач позовні вимоги позивача визнала повністю, враховуючи моральні страждання, які зазнала позивач після затоплення і під час ремонту квартири,суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача підлягають до задоволення частково. В частині стягнення ринкової вартості відновлювального ремонту після затоплення квартири підлягають до задоволення повністю, в частині стягнення моральної шкоди, підлягають до задоволення частково у розмірі 1000 грн., виходячи з принципів розумності та справедливості.

Відповідно до ст. 79 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи. До витрат, пов'язаних з розглядом судової справи, належать витрати, пов'язані із залученням спеціалістів.

Згідно ч.1 ст. 88 ЦПК України, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати, а тому з відповідача на користь позивача слід стягнути судові витрати по справі по сплаті судового збору у розмірі 1102,40 грн. та судові витрати за проведення оцінки вартості відновлювального ремонту після затоплення квартири у розмірі 1200,00 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.10, 60, 208-209, 212-215, 218 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3, третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - ОСОБА_5, про відшкодування майнової і моральної шкоди, завданої внаслідок затоплення квартири, задоволити частково.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 5342,00 грн. ринкової вартості відновлювального ремонту після затоплення квартири за адресою АДРЕСА_2 та 1000 грн. моральної шкоди.

В задоволенні інших позовних вимог позивача відмовити.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 судові витрати по справі понесені позивачем по сплаті судового збору у розмірі 1102,40 грн. та судові витрати по справі понесені позивачем за проведення оцінки вартості відновлювального ремонту після затоплення квартири у розмірі 1200,00 грн.

Рішення суду може бути оскаржене до апеляційного суду Рівненської області через Рівненський міський суд за апеляційною скаргою на рішення суду, яка подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Рівненського

міського суду ОСОБА_15