провадження № 2/243/4348/2017
справа № 243/9665/17
У Х В А Л А

І м е н е м У к р а ї н и

28 грудня 2017 року

Словянський міськрайонний суд Донецької області у складі:

головуючого судді Кузнецова Р.В.,

при секретареві Малиновській І.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Словянського міськрайонного суду Донецької області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Орган опіки та піклування Словянської міської ради Донецької області, Управління молодіжної політики та у справах дітей Бахмутської міської ради, про позбавлення батьківських прав, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Словянського міськрайонного суду Донецької області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Орган опіки та піклування Словянської міської ради Донецької області, Управління молодіжної політики та у справах дітей Бахмутської міської ради, про позбавлення батьківських прав.

28 грудня 2017 року відповідач ОСОБА_2 звернувся до суду із зустрічним позовом до ОСОБА_1, треті особи які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Орган опіки та піклування Словянської міської ради Донецької області, Орган опіки та піклування Бахмутської міської ради Донецької області, про визначення місця проживання дитини.

До зустрічного позову ОСОБА_2 долучено заяву про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі.

Учасники справи, будучи належним чином повідомленими про місце, дату та час розгляду справи, у судове засідання не зявились, про причини неявки суду не повідомили. Представником Управління молодіжної політики та у справах дітей Бахмутської міської ради до суду було подано заяву про проведення судового засідання 28 грудня 2017 року у відсутності представника Управління.

Суд, дослідивши матеріали зустрічного позову, приходить до переконання, що його подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України.

Так, порядок звернення до суду за судовим захистом урегульовано ЦПК України. Подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов.

Частиною 4 ст. 177 ЦПК України, передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До позовної заяви позивачем додано заяву про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі. Керуючись нормами ч. 1 ст. 136 ЦПК України, позивач просить відстрочити сплату ним судового збору до ухвалення судом рішення у звязку із скрутним матеріальним становищем останнього.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

За розясненнями, які містяться у п. 3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», якщо позивачем (заявником) заявлено клопотання про відстрочення або розстрочення судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його оплати відповідно до статті 82 ЦПК, то наслідки, передбачені статтею 121 ЦПК, застосовуються лише за умови відмови в задоволенні такого клопотання, про що постановляється відповідна ухвала.

Згідно із п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Як видно із заяви про відстрочення сплати судового збору та доданих матеріалів, ОСОБА_2 зазначає лише, що на даний час він не перебуває в скрутному матеріальному становищі.

Однак, жодних доказів на підтвердження вказаної обставини, а саме того, що позивач перебуває в такому скрутному матеріальному становищі, за якого він не має можливості сплатити судовий збір суду не надано.

Основною умовою, за якої може мати місце відстрочення сплати судового збору, - це майновий стан сторони, який повинен бути підтверджений достовірними доказами.

Сама по собі зазначена позивачем обставина не свідчить про наявне в нього скрутне матеріальне становище, за якого він не має можливості сплатити судовий збір.

У звязку із наведеним, розглянувши подані суду матеріали, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору. З огляду на викладене, враховуючи ту обставину, що судом не знайдено підстав для відстрочення позивачеві сплати судового збору, даний зустрічний позов слід залишити без руху.

При цьому, суд зазначає, що відповідно до розяснень, що містяться у п. 27 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», якщо заявником не подано належних доказів сплати судового збору у встановленому законодавством порядку та розмірі або (за необхідності) документів, що підтверджують звільнення від його сплати, заява (скарга) залишається без руху. При цьому у відповідній ухвалі суду має бути зазначено правильний порядок сплати та/або розмір судового збору.

Частиною 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (на час звернення позивача до суду) передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» (в редакції, що діяла на час звернення позивача до суду) за подання до суду позовної заяви немайнового характеру яка подана фізичною особою, ставка судового збору складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно із ст. 7 Закону України від 21 грудня 2016 року № 1801-VIII «Про Державний бюджет України на 2017 рік», прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць працездатних осіб: з 1 січня 2017 року становить 1600 гривень.

Враховуючи наведене, розмір судового збору за подання до суду даного позову становить - 640 грн. 00 коп.

З огляду на викладене, враховуючи ту обставину, що судом не знайдено підстав для відстрочення позивачеві сплати судового збору, дану зустрічну позовн у заяву слід залишити без руху із наданням позивачеві строку для подання до суду квитанції про сплату судового збору розмір якого становить 640 грн. 00 коп.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

За змістом ч. 1 ст. 187 Цивільного процесуального кодексу України, суд відкриває провадження у справі за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

Частиною 1 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За приписами ч. ч. 1, 2 ст. 194 ЦПК України, зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил предявлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

З огляду на викладене, зазначений зустрічний позов має бути залишений без руху, із наданням позивачеві строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 187 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_2 про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1, треті особи які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Орган опіки та піклування Словянської міської ради Донецької області, Орган опіки та піклування Бахмутської міської ради Донецької області, про визначення місця проживання дитини залишити без руху та надати позивачеві строк в 10 (десять) днів з дня вручення йому копії цієї ухвали для надання суду документа, що підтверджує сплату судового збору розмір якого становить 640 (шістсот сорок) грн. 00 коп., якщо докази на підтвердження звільнення позивача від сплати судового збору відсутні.

Кошти в оплату судового збору мають бути перераховані на р/р 0075, банк отримувача - ГУ ДКСУ у Донецькій області, отримувач Словянське УК /м. Словянськ/ 22030101, код ЄДРПОУ (банку) 37803368, МФО 834016, код класифікації доходів бюджету 22030101.

У випадку не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважатиметься неподаною і буде повернена позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення на неї включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Словянського

міськрайонного суду ОСОБА_3