Справа № 755/3252/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

( заочне рішення )

"08" грудня 2017 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Катющенко В.П.

при секретарях - Дудник В.О., Томіленко В.В., Чуб Н.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва, цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач, ОСОБА_1, звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом, в якому просить суд: стягнути з відповідача на його користь матеріальну шкоду у розмірі 13 959,00 гривень; додаткові витрати, пов'язані з проведенням експертного будівельно-технічного дослідження у розмірі 2 765,00 гривень; завдану моральну шкоду у розмірі 3 000,00 гривень; сплачену суму судового збору.

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що у 2016 році відбулося затоплення її квартири відповідачем. Прийшовши додому, він виявив сліди води на стелі: в ванній кімнаті, кухні, коридорі та водяні сліди стікаючої води по ванній кімнаті. Він звернувся до відповідача з проханням відшкодувати йому завдану шкоду, але отримав відмову.

Позивач в судове засідання не з'явився, подав до суду заяву, в якій просив справу розглянути у його відсутність, за наявними доказами, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить їх задовольнити, у разі неявки в судове засідання відповідача, не заперечує проти ухвалення заочного рішення.

Відповідач в судове засідання не з'явилася, про день, час та місце судового розгляду повідомлялася належним чином, відповідно до вимог ст. ст. 74, 75, 76 ЦПК України, суд про причини неявки не повідомила.

Відповідно до ст. 224 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або якщо зазначені ним причини визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутність позивача, відповідача та за згодою позивача ухвалити заочне рішення.

Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази, в їх сукупності, приходить до наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач ОСОБА_1 являється власником квартири АДРЕСА_1, що підтверджується свідоцтвом про право власності від 17 листопада 2004 року, виданого Головним управлінням житлового забезпечення Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (а.с. 6).

Відповідно до технічного паспорту на вказану вище квартиру, жила площа квартири становить 42,9 кв.м., 1-а кімната - 18,5 кв.м., 2-а кімната - 14,9 кв.м., 3-а кімната - 14,5 кв.м., кухня окрема (загальною) площею - 7,4 кв.м., ванна кімната - 2,1 кв.м., туалет - 0,9 кв.м., коридор - 11,3 кв.м., балкон (лоджія) - 2,0 кв.м. (а.с. 8-11).

З матеріалів справи вбачається, що позивач ОСОБА_3 звернувся до Житлово-будівельного кооперативу «Механізатор-2» із скаргою щодо залиття його квартири АДРЕСА_1, яке сталося з квартири АДРЕСА_2.

Згідно довідки форми № 3-А, виданої 21 серпня 2017 року ЖБК «Механізатор-2», квартира АДРЕСА_2 належить на праві приватної власності ОСОБА_2 (а.с. 65).

Відповідно до акту від 16 січня 2017 року, складеного комісією у складі голови ЖБК «Механізатор-2» ОСОБА_4, члена правління кооперативу ОСОБА_5, сантехніка кооперативу ОСОБА_6, під час обстеження квартири АДРЕСА_1 було виявлено наступні елементи залиття: кухня - на стіні під стелею нижче електричної розподільної коробки суха пляма рудого кольору трикутної форми розміром 0,5*0,4 метра, нижче вказаної вище плями, навколо електричного вимикача освітлення є суха пляма рудого кольору круглої (овальної) форми 0,2 м.; вбиральня - на стелі та стіні є суха пляма рудого кольору розміром 0,6*0,2 м. (стеля) та 0,6*0,4 м. (стіна), на стелі, нижче вводу каналізаційної чавунної труби є суха пляма рудого кольору розміром 0,6*0,2 м., на стіні між вбиральнею та ванною кімнатою є суха пляма рудого кольору розміром 0,4*0,3 м., на стелі ванної кімнати, навколо вводу труби змійовика, є руда суха пляма трикутної форми розміром 0,5*0,3 м.; у великій кімнаті від стелі до підлоги пошкоджені грибковою цвіллю шпалери; у коридорі під балкою є руда пляма розміром 1,5*0,2 м. Загальна площа суми окремих сухих бурих плям в квартирі становить 2,5 м. (а.с. 37-38).

Відповідно до висновку № ED-1704-1-650.16 експертного будівельно-технічного дослідження, складеного 27 січня 2017 року судовим експертом ОСОБА_7, під час обстеження квартири АДРЕСА_1, було виявлено наступні сліди залиття: на стелі у коридорі при огляді було виявлено сліди залиття у вигляді плям, відставання полотна шпалер від основи; в приміщенні житлової кімнати при огляді було виявлено сліди залиття у вигляді плям, здуття та відшарування опоряджувального шару, відставання полотна шпалер від основи, грибкових утворень; при огляді кухні виявлено сліди залиття у вигляді плям, відшарування опоряджувального шару, при огляді стін на пофарбувальному шарі виявлено сліди залиття у вигляді плям, відшарування опоряджувального шару; при огляді туалету виявлено сліди залиття у вигляді плям, здуття і відшарування опоряджувального шару, при огляді стін на пофарбувальному шарі виявлено сліди залиття у вигляді плям, відшарування опоряджувального шару; при огляді стелі у ванній кімнаті виявлено сліди залиття у вигляді плям, здуття і відшарування опоряджувального шару; у житловій кімнаті на стелі при огляді виявлено сліди залиття у вигляді плям, відшарування опоряджувального шару. Розмір матеріальної шкоди, завданої в результаті залиття квартири АДРЕСА_1, визначений як вартість відновлювального ремонту, з урахуванням фізичного зносу, становить 13 959,00 гривень (а.с. 12-21).

Згідно локального кошторису на будівельні роботи № 2-1-1 на ремонтно-будівельні роботи квартири АДРЕСА_1, зведений кошторисний розрахунок на проведення ремонтно-будівельних робіт квартири становить 14 846,00 гривень (а.с. 22-27).

За вимог Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим майновим права фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала (ч.1 ст. 1166 ЦК України).

Відповідно до ст. 179 Житлового кодексу УРСР користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов'язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п.18 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затверджених Постановою Кабінету міністрів України від 08 жовтня 1992 року №572, власники квартир зобов'язані використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків, дотримувати правил пожежної безпеки. При появі несправностей у квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами або силами підприємства по обслуговуванню житла.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини. (ч. 2 ст.1166 Цивільного кодексу України).

За змістом цієї статті обов'язок відшкодувати заподіяну шкоду покладається на особу, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи.

Таким чином, враховуючи що власник квартири АДРЕСА_2 - ОСОБА_2, не забезпечила належного та справного догляду за своєю власністю, стороною відповідача не надано суду належних та достовірних доказів, щодо спростування наявного в матеріалах справи Висновку експертного будівельно-технічного дослідження, суд оцінивши наявні в справі письмові докази, в їх сукупності, а також враховуючи характер та обсяг пошкоджень в квартирі позивача, приходить до висновку, що в розрізі даного спору, відповідальність за спричинену позивачу матеріальну шкоду, яка сталася внаслідок залиття її квартири, має нести відповідач ОСОБА_2, власник квартири АДРЕСА_2.

У відповідності до ст. 212 Цивільного процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

У відповідності до вимог ст. 322 Цивільного кодексу України та ст. 151 Житлового кодексу УРСР, власник квартири зобов'язаний утримувати майно, забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт.

Відповідно до ст. 60 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.22 Цивільного кодексу України передбачено, що збитками є витрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Стаття 1192 Цивільного кодексу України зобов'язує особу, яка завдала шкоду, відшкодувати її в натурі за вибором потерпілого (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо), або відшкодувати завдані збитки в повному обсязі.

Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконаних робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Таким чином, враховуючи, що доказів в спростування вимог позивача, щодо розміру матеріального збитку завданого в результаті залиття квартири позивача, відповідачем суду не надано, суд, враховуючи наданий суду Висновок експертного будівельно-технічного дослідження, приходить до висновку про стягнення з відповідача на користь позивача суму матеріальної шкоди, завданої залиттями квартири позивача у розмірі 13 959,00 гривень.

Крім того, суд вважає за можливе також стягнути з відповідача на користь позивача витрати, понесені позивачем на проведення експертного будівельно-технічного дослідження у розмірі 2 765,00 гривень, що підтверджується фіскальним чеком від 29 грудня 2016 року (а.с. 3).

Щодо заявлених позовних вимог про відшкодування моральної шкоди, то вказані позовні вимоги задоволенню не підлягають з огляду на наступне.

Відповідно до вимог ст. 23 Цивільного кодексу України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав, в тому числі, моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна.

Частиною першою статті 1167 Цивільного кодексу України визначено, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини.

Як роз'яснено в п. 4 Постанови Пленуму Верховного суду України № 4 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», відповідно до ст.137 ЦПК у позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується.

Відшкодування моральної (немайнової) шкоди служить виключно меті захисту особистих немайнових прав, які є абсолютними, право особи на відшкодування моральної шкоди виникає за умов порушення права цієї особи, наявності такої шкоди та причинного зв'язку між порушенням та моральною шкодою.

В той же час, позивачем суду не було надано підтверджуючих доказів понесених душевних переживань, не наведено обґрунтування визначеної суми моральної шкоди.

Аналізуючи вищевикладені доводи в їх сукупності, суд приходить до висновку про часткове задоволення позову .

Крім того, у відповідності до ст. 88 Цивільного процесуального кодексу України, суд присуджує до стягнення з відповідача на користь позивача понесені та документально підтверджені судові витрати по сплаті судового збору в сумі 1280,00 гривень.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 22, 23, 322, 1166, 1167, 1192 Цивільного кодексу України, ст. ст. 151, 179 Житлового кодексуУРСР, Правилами користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затверджених Постановою Кабінету міністрів України від 08 жовтня 1992 року №572, Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, п. 4 Постанови Пленуму Верховного суду України № 4 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», ст.ст. 10, 11, 56, 57, 58, 60, 61, 88, 208, 209, 212-215, 218, 294 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди - задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду, завдану внаслідок залиття квартири у розмірі 13 959 гривень 00 копійок, витрати на проведення експертного будівельно-технічного дослідження у розмірі 2 765 гривень 00 копійок та судовий збір у розмірі 1280 гривень 00 копійок, а всього 18 004 (вісімнадцять тисяч чотири) гривні 00 копійок.

В решті позовних вимог - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Суддя: