Головуючий суддя в суді І інстанції
Єдиний унікальний № 374/269/16-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 грудня 2017 року Ржищівський міський суд Київської області у складі:

головуючої - судді Козіної С.М.,

за участі секретаря - Маламан Я.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Ржищівської міської ради Київської області, Привітівської сільської ради Любарського району Житомирської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Ржищівського міського суду Київської області перебуває вищевказана справа.

Ухвалою Ржищівського міського суду Київської області від 22 грудня 2017 року було відкрито провадження у справі.

В судові засідання, що відбулися 16 листопада 2017 року та 19 грудня 2017 року представник позивача ОСОБА_3 не з'явився з невідомих суду причин, хоча про час, день та місце слухання справи був повідомлений належним чином, згідно довідок про доставку SMS-повідомлень від 31 жовтня 2017 року та від 21 листопада 2017 року. Про причини неявки не повідомив.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Своєчасний розгляд справ забезпечується обмеженими процесуальними строками їх розгляду. Так, згідно статті 210 ЦПК України справи повинні розглядатись протягом розумного строку.

Також, відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Згідно ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасини судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Тобто, цивільне процесуальне законодавство накладає на осіб, які беруть участь у справі, певні процесуальні обмеження, спрямовані на забезпечення дотримання процесуальних строків розгляду справи та на унеможливлення зловживання ними своїми процесуальними правами, в тому числі шляхом безпідставного затягування розгляду справи.

Крім того, рішенням Європейського Суду у справі «Пономарьової проти України» від 3 квітня 2008 року передбачено вживання сторонами заходів про обізнаність стану відомого їм судового провадження.

За змістом ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез'явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає розгляду справи.

31 серпня 2015 року Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ було постановлено ухвалу, якою визнано, що повторна неявка в судове засідання належним чином повідомленого позивача є підставою для залишення позову без розгляду, незалежно від причин неявки (справа 6-24063ск15).

Керуючись практикою Європейського суду з прав людини, суд виходить з того, що реалізовуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001 року. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Тому, у зв'язку з наведеним положення п. 3 ч. 1 ст. 207 ЦПК України, яким передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання без поважних причин або повторно не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до правосуддя.

За таких обставин, у зв'язку з неявкою представника позивача повторно у судове засідання, позов ОСОБА_2 до Ржищівської міської ради Київської області, Привітівської сільської ради Любарського району Житомирської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, підлягає залишенню без розгляду з підстав, передбачених п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Керуючись ст. 257 ч. 1 п. 3 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_2 до Ржищівської міської ради Київської області, Привітівської сільської ради Любарського району Житомирської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, - залишити без розгляду.

Роз'яснити позивачу, що після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, вона має право звернутися до суду повторно.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя