Ухвала

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" грудня 2017 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Виниченко Л.М.,

за участю секретаря Гноілек М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Київська Венеція» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

в с т а н о в и в :

В провадженні Дніпровського районного суду м. Києва з 27.07.2017 року знаходиться цивільна справа за позовом Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Київська Венеція» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Представник позивача та відповідач в судове засідання не з'явилися, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, про причини неявки відповідача суд повідомлено не було. Від представника позивача ОСББ «Київська Венеція» Кирильчук В.В. до суду надійшло клопотання у якому просить відкласти розгляд справи у зв'язку із її перебуванням за межами країни.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

В судові засідання призначені на 13.11.2017 року та 07.12.2017 року представник позивача не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи ОСББ «Київська Венеція» завчасно було повідомлене належним чином, що підтверджується матеріалами справи, а саме: поштовим конвертом в якому надсилалася судова повістка про виклик в судове засідання призначене на 13.11.2017 року, яка надсилалась за повідомленою позивачем адресою і лист повернувся із відміткою про закінчення терміну зберігання, та зворотним поштовим повідомленням про вручення судової повістки позивачу в судове засідання призначене на 07.12.2017 року (а.с. 110, 115).

Відповідно ч. 1 ст. 77 ЦПК України, сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов'язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо особа за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Заява з проханням розглянути справу без участі представника позивача до суду не надходила та така у матеріалах справи відсутня.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 р. № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Згідно положень, визначених у постанові Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних і справ про адміністративні правопорушення» № 11 від 17.10.2014 року, при здійсненні правосуддя судам слід брати до уваги те, що відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950) кожен має право на судовий розгляд своєї справи упродовж розумного строку.

Строки, встановлені Цивільним процесуальним кодексом України є обов'язковими для судів та учасників судових процесів, оскільки визначають тривалість кожної стадії процесу або час, протягом якого має бути вчинено процесуальну дію. Зазначене є завданням цивільного судочинства (ст.1 ЦПК України)

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об'єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02 вересня 2010 року, "Смірнова проти України" від 08 листопада 2005 року, "Матіка проти Румунії" від 02 листопада 2006 року, "Літоселітіс проти Греції" від 05 лютого 2004 року та інші).

Як зазначено вище, представник позивача в судове засідання не з'явився, позивач був належним чином повідомлений про розгляд справи, неявка представника позивача має ознаки повторності, заява про розгляд справи у відсутності представника позивача до суду не надходила.

Згідно висновку Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у справі № 6-24063ск15, причини повторної неявки позивача до суду процесуального правового значення не мають, оскільки положення закону (ч. 3 ст. 169 ЦПК України) направлене на дотримання розумних строків розгляду справи і на недопущення зловживання своїми процесуальними правами та правами інших осіб, які з'являються до суду, ураховуючи, що позивач, який не з'являється в судове засідання, має право на використання передбаченого законом права на процесуальне представництво в суді.

Згідно частини 3 ст. 169 та пункту 3 ч. 1 ст. 207 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

За вищевикладених обставин суд вважає, що відповідно до вимог цивільного процесуального законодавства повторна неявка представника позивача в судове засідання є підставою залишити позов без розгляду.

Згідно ч. 2 ст. 207 ЦПК України, особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст. ст. 74, 76, 169 ч. 3; 207 ч. 1 п. 3 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Київська Венеція» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості залишити без розгляду.

Роз'яснити позивачу, що залишення заяви без розгляду не позбавляє права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду міста Києва через Дніпровський районний суд м. Києва протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя