АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_________________________________________________________________
Провадження № 22ц/790/7092/17 Головуючий 1 інст. - Гуляєва Г.М.
Справа № 614/569/17 Доповідач - Маміна О.В.
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 грудня 2017 року судова колегія судової палати у цивільних справах апеляційного суду Харківської області в складі:

головуючого Маміної О.В.

суддів Кругової С.С., Пилипчук Н.П.

при секретарі Карамишевій Н.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Борівського районного суду Харківської області від 15 листопада 2017 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И Л А :

У серпні 2017 року ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу.

В обґрунтування позовних вимог вказував, що з 25 серпня 2012 року він з відповідачкою перебуває в зареєстрованому шлюбі, спільних дітей не мають. Наразі шлюбні стосунки між ними припинені, з 21 червня 2017 року він проживає окремо. Вважає, що спільне життя та збереження сім'ї неможливе.

У зв'язку з цим, просив суд розірвати шлюб, укладений між ним та ОСОБА_1, зареєстрований 25 серпня 2012 року у відділу актів цивільного стану реєстраційної служби Борівського районного управління юстиції у Харківській області, актовий запис №32.

Рішенням Борівського районного суду Харківської області від 15 листопада 2017 року позов задоволено. Шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 розірвано. Після розірвання шлюбу відповідачці залишено прізвище «ОСОБА_3».

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати рішення суду першої інстанції з ухваленням нового рішення по суті позовних вимог, яким відмовити у задоволенні позову.

Посилається на невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права; вказує, що судом першої інстанції був наданий строк для примирення лише 2 місяці, тоді як вона просила надати 6 місяців, оскільки потрібно більше часу для того, щоб позивач не зробив поспішних кроків; вважає, що між ними можливе примирення та збереження сім'ї.

Перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції, відповідно до вимог ч. 1 ст. 303 ЦПК України - в межах доводів апеляційної скарги і вимог, заявлених у суді першої інстанції, судова колегія вважає, що апеляційна скарга підлягає відхиленню з наступних підстав.

Судом встановлено, що з 25 серпня 2012 року ОСОБА_2 та ОСОБА_1 перебувають в зареєстрованому шлюбі (а.с.7).

Відповідно до ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

З червня 2017 року сторони проживають окремо.

Згідно ст. 112 СК України суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Пунктом 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України №11 від 21.12.2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» передбачено, що проголошена Конституцією України охорона сім'ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з'ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Передбачене ч. 1 ст. 111 СК України вжиття судом заходів щодо примирення подружжя застосовується у випадку відсутності згоди одного з них на розірвання шлюбу за ініціативою однієї зі сторін або суду у формі відкладення розгляду справи слуханням та надання сторонам строку на примирення (ч. 5 ст. 191 ЦПК). Судам слід використовувати надану законом можливість відкласти розгляд справи для примирення подружжя, особливо за наявності неповнолітніх дітей.

Матеріали справи свідчать, що ухвалою Борівського районного суду Харківської області від 15 вересня 2017 року ОСОБА_2 та ОСОБА_1 надано строк для примирення терміном 2 місяці (а.с.22), однак примирення подружжя не відбулося.

Положеннями ч. 3, 4 ст. 56 СК передбачено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв'язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням прав дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Оскільки, збереження шлюбу за відсутності згоди одного з подружжя є таким, що буде суперечити його інтересам виходячи з положень ст. 24 СК України, колегія суддів не може прийняти доводи апеляційної скарги, що суд ухвалив передчасне рішення без урахування всіх суттєвих обставин, що мали значення для справи.

Враховуючи викладене, судова колегія приходить до висновку, що рішення суду ухвалене з додержанням вимог матеріального та процесуального права.

Доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують.

Відповідно до ст. 308 ЦПК України апеляційний суд відхиляє апеляційну скаргу і залишає рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 303, 304, 307, 308, 313, 314, 315, 317, 319 ЦПК України, судова колегія, -

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - відхилити.

Рішення Борівського районного суду Харківської області від 15 листопада 2017 року - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, але може бути оскаржена до Вищого спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ протягом двадцяти днів.

Головуючий -

Судді