Справа № 699/426/16-ц
Номер провадження 2-п/699/12/17
УХВАЛА

про скасування заочного рішення

21.12.2017 м.Корсунь-Шевченківський

Корсунь-Шевченківський районний суд Черкаської області в складі:

головуючого - судді Свитки С.Л.,

за участю секретаря Таран О.В.,

заявника ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Корсуні-Шевченківському цивільну справу за заявою відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у справі за позовом ПАТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 15.11.2016 року повністю задоволено позов ПАТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Вказаним рішенням стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПАТ КБ «ПриватБанк» (49094, м. Дніпро, вул. Набережна Перемоги, 50, , МФО 305299, рах.№3111) кошти в сумі 24 014,14 грн. в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором б/н від 15.06.2011 станом на 01.06.2016; 1 378,00 грн. - судового збору.

17.11.2017 року до суду поштою (відмітка на конверті про відправлення від 11.11.2017 року) надійшла заява відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення, в якій остання просила скасувати зазначене заочне рішення та призначити справу до розгляду в загальному порядку, а також при перегляді рішення встановити для заявника термін повернення боргу та умови, що були б для неї посильними; зобовязати позивача закрити картрахунок та звільнити заявника від сплати нарахованої суми.

Заявник ОСОБА_1 просила визнати поважними причини неявки в судове засідання та порушення строків подання даної заяви через невчасне отримання судової повістки та юридична неграмотність, що призвело до подання спочатку апеляційної скарги, а надалі до затягування строків подання даної заяви. Заявниця також просила врахувати, що частина боргу вже сплачена за рахунок щомісячних відрахувань, які робив банк та стали причиною затримки подання даної заяви, оскільки вона не мала коштів сплатити судовий збір.

В обгрунтування своєї заяви ОСОБА_1 зазначила, що вважає дане рішення суду необєктивним, що виявляється у наступному:

- не був прийнятий до уваги майновий стан сторін, які беруть участь у зобовязанні. Заявниця розлучена, самостійно виховує малолітню дитину, не отримує соціальних пільг та аліментів, не володіє нерухомим майном, окрім ? частки будинку, де проживає разом з дитиною;

- належні до сплати штрафні санкції надмірно великі порівняно зі збитками позивача;

- сума тіла кредиту заявлена позивачем не вірна;

- не було прийнято до уваги, що пеня та штраф є різновидами неустойки, тобто одним і тим самим видом юридичної відповідальності, а не окремими видами штрафних санкцій, а тому не можуть бути застосовані одночасно, оскільки це призводить до притягнення заявника до подвійної цивільно-правової відповідальності одного і того ж виду за одне і те саме порушення договірного зобовязання, що суперечить ст. 61 Конституції України. Також відповідно до п.2.1.6.14 Договору, у разі виникнення прострочень зобовязань, клієнт сплачує банку пеню або штраф;

- банк стягує з заявниці половину заробітної плати щомісяця в рахунок погашення боргу та продовжує в цілях самозбагачення нараховувати щомісяця свої надмірні штрафи, оскільки на момент подачі даної заяви сума заборгованості вже становить 70621,79 грн.

Крім того, заява містить посилання на те, що судом не був прийнятий до уваги той факт, що відповідно до Договору, п.1.1.7 Додаткових умов, п.2.1.6.16, п.2.1.3 Вимог безпеки та п.2.1.4.27 Використання картки, позивач міг закрити картрахунок та припинити обслуговування, припинити дію картки в разі простроченої заборгованості та затребувати її повернення через 6 місяців після її виникнення і навіть після першого порушення за Договором, але не скористався цією можливістю та продовжував нараховувати штрафи в цілях самозбагачення та свідомо спровокував судове втручання, що суперечить ЦК України.

У суді заявник ОСОБА_1 внесену заяву повністю підтримала та надала пояснення, які є аналогічними змісту вказаної заяви.

Представник ПАТ КБ «ПриватБанк» у судове засідання не зявився, надіслав до суду заперечення, у якому зазначив, що ухвалення заочного рішення є правомірним, а заявником не вказано поважні причини її неявки у судове засідання, а також не подано докази, що мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Вислухавши пояснення заявника, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява про перегляд заочного рішення підлягає до задоволення.

Судом встановлено, що заочним рішенням Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 15.11.2016 року повністю задоволено позов ПАТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості та стягнуто з відповідача на користь позивача заборгованість за кредитним договором №б/н від 15.06.2011 року у розмірі 24014,14 грн. станом на 01.06.2016 року та судовий збір в сумі 1378,00 грн.

Разом з тим, судом встановлено, що обставини, на які посилається заявник у заяві про перегляд заочного рішення, дійсно мали місце, оскільки відповідач не зявилася в судове засідання та не повідомила про причини неявки з поважних причин і докази, на які вона посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до приписів ч.1 ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не зявився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст. 283 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Суд також визнає поважною зазначену ОСОБА_1 причину пропуску подачі заяви про перегляд заочного рішення.

Відповідно до ч.3 ст.287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

За таких обставин суд приходить до висновку, що заочне рішення Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 15.11.2016 року за позовом ПАТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості слід скасувати.

Враховуючи ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд приходить до висновку, що дана цивільна справа підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження згідно ст.ст. 274, 277 ЦПК України, а тому суд призначає справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

Керуючись ст.ст. 286-289 ЦПК України,

суд

УХВАЛИВ:

Поновити ОСОБА_1 строк для подачі заяви про перегляд заочного рішення.

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у справі за позовом ПАТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задовольнити.

Заочне рішення Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 15.11.2016 року у справі за позовом ПАТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості скасувати і призначити справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

Призначити судове засідання для розгляду справи по суті в залі судових засідань Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області на 09:00 02 березня 2018 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Свитка С. Л.